Справа № 520/14457/24
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2024 р. № 520/14457/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Модус, ЛТД" до Київської митниці про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Модус, ЛТД" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UА100100/2024/000014/2 від 08.04.2024;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100100/2024/000372.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що прийняті відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, є протиправними та такими, що прийняті всупереч нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов, позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачу - заперечення протягом п`яти календарних днів з моменту отримання відповідних документів.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Представником відповідача 10.06.2024 через підсистему "Електронний суд" до Харківського окружного адміністративного суду надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Представником позивача через підсистему "Електронний суд" до канцелярії суду надано відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідачем не було надано жодних фактичних даних, які б свідчили про наявність у поданих ТОВ «МОДУС,ЛТД» до митного оформлення документах розбіжностей чи ознак підробки, суб`єктом владних повноважень не доведено, що подані документи не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів або не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Представником відповідача надано заперечення, в яких він зазначає, що застосування резервного методу не передбачає застосування джерел інформації щодо ідентичних або подібних товарів. Жодних порушень у застосування ст.64 МК України, як і обсягу пояснень, які мають бути надані відповідно до Правил заповнення рішення про коригування митної вартості, Київською митницею не допущено.

Оцінивши повідомлені сторонами обставини, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що між ТОВ "Модус, ЛТД" та JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) укладено Контракт №17/2018 від 19.11.2018 (далі - контракт).

Відповідно до розділу 1 Контракту, предметом цього контракту є довгострокова поставка продавцем покупцю товарів в кількості та асортименті згідно Специфікацій, які є невід`ємною частиною цього Контракту.

Відповідно до Специфікації №54 від 29.12.2023 до Контракту, JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) постачає ТОВ «МОДУС,ЛТД» товар, яким є алюмінієві композитні панелі Aluprom, на загальну суму 327528 доларів США 49 центів.

Також, Специфікацією №54 від 29.12.2023 визначено наступні умови: відвантаження товару з порту Циндао (Китай) до порту Констанца (Румунія) з подальшим транспортуванням на митну територію України; виробником є компанія JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD; відтермінування платежу на 300 денний строк з дати Коносаменту; умови постачання FOB QINGDAO; пакування: Товар завантажено у контейнери 20 футів навалом з розпорками прокладками з ДСП та картону; пакування входить до ціни товару та не підлягає поверненню.

Відповідно до правил тлумачення «Інкотермс-2010», «FОВ» («FREE ON BOARD») - «ФРАНКО БОРТ (... назва порту відвантаження) означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FОВ на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Тобто, відповідно до умови поставки «FОВ», ми бачимо, що Продавець, тобто JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) виконав свої обов`язки з поставки Товару у момент, коли Товар був завантажений на борт судна.

Так само, ТОВ «МОДУС,ЛТД» надало Відповідачу Договір №070422 про транспортно-експедиторське обслуговування від 07.04.2022.

Відповідно до п. 1.1 вказаного Договору, Клієнт доручає, а експедитор зобов`язується організувати за рахунок Клієнта транспортно-експедиторське обслуговування (ТЕО), перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів по території України і в міжнародному сполученні, а також надавати інші транспортно-експедиторські послуги Клієнту за згодою Сторін.

Відповідно до п. 4.1.3 вказаного Договору, Клієнт оплачує:

А) при перевезенні вантажу морським сполученням в режимі імпорт - платежі за послуги з перевезення вантажу та супутні витрати, пов`язані з таким перевезенням (навантаження та/або розвантаження вантажу, агентські, портові збори І т.п.), протягом 3 (трьох) банківських днів з моменту виставлення Експедитором рахунку, але до вивозу вантажу з порту;

Б) при перевезенні вантажу автомобільним та/або залізничним транспортом (при наземній доставці), оплата здійснюється Клієнтом протягом З (трьох) банківських днів з моменту виставлення Експедитором рахунку.

ТОВ «МОДУС,ЛТД» у позовній заяві зазначає, що надало відповідачу довідку про транспортно-експедиційні витрати №03042024-1 від 03.04.2024, рахунок-фактуру № 4028 від 03.04.2024.

Також, відповідно до довідки про транспортні витрати №03042024-1 від 03042024 та наданого рахунку-фактури № 4028 від 03.04.2024 на момент оформлення митної декларації ІМ 40 ДЕ 24UА99U0 від 08.04.2024, відповідач мав змогу прослідкувати, яку суму ТОВ «МОДУС,ЛТД» має сплатити за транспортування, експедирування на навантажувально-розвантажувальні роботи для вантажу, згідно договору №070422 від 07.04.2022.

Вартість перевезення Товару входить (включається) до митної вартості.

ТОВ «МОДУС,ЛТД» зазначає, що відповідно до положень Контракту, Продавець повинен відвантажити Товар в експортній упаковці, яка має забезпечити схоронність вантажу від пошкоджень під час перевезення. Відповідно до Специфікації 54 від 29 грудня 2023 року до Контракту, товар завантажено у контейнери 20 футів навалом з розпорками та прокладками з ДСП та картону. Так само, під час митного оформлення Товару, ТОВ «МОДУС,ЛТД» надало Відповідачеві лист вих. №10 від 20.11.2019, в якому зазначено, що Товар не має упаковки та завантажений навалом, в контейнері встановлені розпірки (брус із ДСП) для фіксації панелей та є картонні прокладки, які необхідні для розподілу матеріалу по артикулам. Такий вид упаковки передбачено у Контракті, згідно положень якого, Продавець повинен відвантажити Товар в експортній упаковці, яка має забезпечити схоронність вантажу від пошкоджень під час перевезення. Отже, з цього випливає, що Товар не має упаковки та завантажений навалом, в контейнері встановлені розпірки (брус із ДСП) для фіксації панелей та є картонні прокладки, які необхідні для розподілу матеріалу по артикулам.

Упаковка (у вищезазначеному розумінні) входить у митну вартість Товару.

Відповідно до експертного висновку №28-ЦЗ/24 від 22.03.2024, задача експертизи: провести цінову експертизу щодо відповідності вартості товару, що постачається на територію України, ринковій вартості станом на 22 березня 2024 року. У висновку оцінювача-експерта зазначено, що враховуючи результати дослідження, спираючись на принципи оцінки, на думку експерта, можливо зробити висновок, що ринкова вартість товару, дорівнює вартості товару згідно контрактної документації.

Відповідно до Інвойсу (COMMERCIAL INVOICE): 23WM1013-546/547/548/549/550/551/552 від 29.12.2023 до Контракту, JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD (Китай) постачає ТОВ "Модус, ЛТД" Товар на загальну суму 327528 доларів США 49 центів.

У експортних деклараціях 0000215, 00000218, 00000220, 00000224, 00000226, 00000229 загальна вартість Товару визначена 327528 долари США 49 центів.

У вищезазначених експортних деклараціях умови постачання визначені: FOB.

Далі, для митного оформлення Товару ТОВ «МОДУС,ЛТД» оформило митну декларацію ІМ 40 ДЕ 24UА99U0 від 08.04.2024, в якій в графі 42 ціна Товару вказало 327528 долари США 49 центів.

На підтвердження митної вартості Товару до Київської митниці, на виконання ст. 53 МК України, ТОВ «МОДУС,ЛТД» надало наступні документи:

- Пакувальний лист (Packing list) від 29.12.2023;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) №23WM1013-546/547/548/549/550/551/552 від 29.12.2023;

- Macтeрконосамент (Master bill of lading) №234787739 від 06.01.2024;

- Коносамент (Bill of lading) №HS123123694 від 04.01.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №009 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №101 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №171 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №547 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №573 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №610 від 02.04.2024;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) №869 від 02.04.2024;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) №23WM1013-546/547/548/549/5 від 29.12.2023;

- Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №4028 від 03.04.2024;

- Документ, що підтверджує вартість перевезення товару № від 03.04.2024;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 01.12.2023;

- Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №28-ЦЗ/24 від 22.03.2024;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода №3 від 08.11.2021;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода №5 від 25.09.2023;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Додаткова угода №4 від 28.12.2021;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Специфікація №54 від 29.12.2023;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого є для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №17/2018 від 19.11.2018;

- Договір (контракт) про перевезення №070422 від 07.04.2022;

- Договір (контракт) про перевезення №UА00207606 від 29.10.2010;

- Заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, які декларуються, не належать до товарів, що підлягають державному експортному контролю б/н від 08.04.2024;

- Інші некласифіковані документи - заявка на перевезення №934 від 27.12.2023;

- Інші некласифіковані документи - лист 10 від 20.11.2019;

- Інші некласифіковані документи - лист №070422-5 від 07.04.2022;

- Інші некласифіковані документи - лист №080424-1 від 08.04.2022

- Інші некласифіковані документи - характеристики від 19.11.2018

- Копія митної декларації країни відправлення №00000215 від 01.01.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення №00000218 від 01.01.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення №00000220 від 01.01.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення №00000224 від 01.01.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення №00000226 від 01.01.2024;

- Копія митної декларації країни відправлення №00000226 від 01.01.2024.

Під час здійснення підрозділом митного органу митного контролю митної декларації ІМ 40 ДЕ 24UА99U0 від 08.04.2024 встановлено розбіжності у поданих декларантом документах щодо числових значень складових митної вартості товарів, які підтверджують митну вартість товарів, у зв`язку з чим запропоновано ТОВ "Модус, ЛТД" надати додаткові документи.

ТОВ "Модус, ЛТД" до митного органу було надіслано лист №24_ від 08/04/2024 з поясненнями та додатковими документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

За результатом аналізу інформації та співставлення наданих позивачем документів відповідачем встановлено наступне:

1) При здійсненні порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено з`ясовано, що вартість заявленого до митного оформлення товару «алюмінієві композитні панелі», що декларується за кодом згідно з УКТЗЕД є меншою від мінімального рівня митної вартості подібних товарів, інформація по яким міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексу Єдиної автоматизованої Інформаційної системи Держмитслужби України. При перевірці наявності прийнятих митницями рішень про коригування митної вартості товарів, що ввозились на виконання того ж зовнішньоекономічного договору від 19.12.2023 № 20122023 з`ясовано наявність рішення про коригування митної вартості від 26.12.2024 № UА100100/2023/000045/2 на подібний товар «алюмінієві композитні панелі» Торгівельна марка: Aluprom Виробник: JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD Країна виробництва - СN». Згідно з частиною 2 статті 52 Кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом. Зазначаємо, що декларантом не здійснено коригування митної вартості з врахуванням попереднього рішення про коригування митної вартості на ідентичний товар»;

2) Надані копії митних декларацій країни відправлення №00000215 від 01.01.2024; №00000218 від 01.01.2024, №00000220 від 01.01.2024, №00000224 від 01.01.2024, №00000226 від 01.01.2024, № 00000229 від 01.01.2024 без перекладу. У відповідності до статті 254 Кодексу, документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів подаються митному органу українською мовою;

3) Декларантом не надано договори на перевезення між перевізниками, які зазначені у автотранспортних накладних (СМR) №009, 101, 171, 547,573, 610, 869 від 02.04.2024 та експедитором;

4) для підтвердження заявленої митної вартості товару, згідно з частинами 2, 3 статті 53 Кодексу необхідно надання додаткових документів: виписку з бухгалтерської документації; - інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини.

За результатами розгляду наданих позивачем документів митним органом прийнято рішення №UА100100/2024/000014/2 від 08.04.2024 про коригування митної вартості товарів за резервним методом відповідно до положень ст. 64 МК України.

Відповідачем також 11.01.2024 було прийнято картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100100/2024/000372 від 08.04.2024.

Не погодившись із прийнятими Київською митницею рішенням та карткою відмови, вважаючи їх протиправними та таким, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, регулюються положеннями Митного кодексу України (далі - МК України).

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно частин 4, 5 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до частини 3 статті 318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію у питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

З матеріалів справи встановлено, що ТОВ «МОДУС,ЛТД» подало до митного органу документи з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість Товару, які містять усю необхідну інформацію про вартість Товару та транспортних послуг, а також реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного Товару. Крім того, документи надані ТОВ «МОДУС,ЛТД» чітко ідентифікують оцінюваний Товар та містять об`єктивні і достовірні дані, що піддаються обчисленню, які підтверджували ціну Товару, що підлягає сплаті ТОВ «МОДУС,ЛТД» на користь виробника, тобто підтверджують митну вартість товарів за ціною договору.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з умов Контракту і Додаткових до нього угод.

Згідно частиною 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 статті 53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частин 1, 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1-3 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм МК України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також, згідно частини 6 статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Суд зазначає, що Верховний Суд неодноразово наголошував на правовій позиції (постанови від 14.06.2022 у справі №809/257/17, від 05.05.2022 у справі №2040/6019/18,від 13.08.2020 у справі №815/3451/16), яка полягає у тому, що право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, пов`язане з наявністю у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

За правилами ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч. 2 ст. 64).

Отже, відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості Митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.

До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст. 60 Митного кодексу України, де, зокрема, указано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч. 2 ст. 60); Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч. 3 ст. 60); Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч. 4 ст. 60); У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч. 5 ст. 60).

Суд зазначає, що ані текст рішення митниці про коригування митної вартості товару, ані текст відзиву на позов не містять жодних відомостей про подібність товарів за поданою позивачем митною декларацією та про схожість умов поставок з товарами по МД № 23UA27U1 від 06.03.2024. В оскаржуваному рішенні Київська митниця зазначає лише про те, що джерелом інформації для прийнятих рішень стала вказана митна декларація.

Між тим, відсутність доведеного поза розумним сумнівом факту подібності товару та умов імпорту не дозволяє використовувати рівні показники митної вартості товару.

Наведене підтверджується змістом Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 (далі - Правила №598), позаяк у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.

Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Проте, текст оскаржуваних рішень про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Застосування митницею з причини спрацювання модуля АСАУР ціни за відомостями спеціалізованої бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України суд вважає необґрунтованим, так як самі по собі відомості згаданої системи не містять жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність товарів. Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару. Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митницею такого порівняння зроблено не було. Таких доказів матеріали справи не містять.

При цьому, суд враховує наступні висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 21.12.2018 у справі №815/228/176 наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 21.08.2018 у справі №804/1755/17 міститься висновок, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Верховний Суд, проаналізувавши наведені норми права у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною 2 статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним митним органом за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), має бути доведено, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Однак, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не містить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність ввезених товарів в оскаржуваному рішенні також не зазначено та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

В свою чергу, документів, котрі б висвітлювали характеристики імпортованого позивачем товару та товару, митна вартість якого була взята митницею за зразок для обчислення, подано не було. А відтак, висновок митниці про можливість визначення митної вартості оцінюваних товарів на рівні митної вартості раніше імпортованих товарів є недоведеним за правилами ч. 2 ст. 71 КАС України через відсутність доказів відповідності оцінюваних товарів раніше імпортованим.

У оскаржуваному рішенні відповідач зазначає, що «При здійсненні порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено з`ясовано, що вартість заявленого до митного оформлення товару «алюмінієві композитні панелі», що декларується за кодом згідно з УКТЗЕД є меншою від мінімального рівня митної вартості подібних товарів інформація по яким міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби України. При перевірці наявності прийнятих митницями рішень про коригування митної вартості товарів, що ввозились на виконання того ж зовнішньоекономічного договору від 19.12.2023 № 20122023 з`ясовано наявність рішення про коригування митної вартості від 26.12.2024 № UА100100/2023/000045/2 на подібний товар «алюмінієві композитні панелі» Торгівельна марка: Aluprom Виробник: JIANGSU YARET INTERNATIONAL TRADE CO., LTD Країна виробництва - СN». Згідно з частиною 2 статті 52 Кодексу декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом. Зазначаємо, що декларантом не здійснено коригування митної вартості з врахуванням попереднього рішення про коригування митної вартості на ідентичний товар. Таким чином, надані документи містять розбіжності, як/ мають вплив на правильність визначення митної вартості та зазначені обставини не дають можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі».

Суд зазначає, що рішення про коригування митної вартості надається тільки на ту партію товару, яка проходить митне оформлення і аж ніяк не може впливати на подальше оформлення інших товарів (партій товарів) по ціні, вказаній у попередніх рішеннях про коригування митної вартості.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Проте, у спірному Рішенні про коригування митної вартості, на яке посилається митний орган, зазначено лише дату та номери митних декларацій, на підставі яких здійснено коригування митної вартості імпортованих товарів, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.

Так само, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Так, у рішенні про коригування митної вартості № UА100100/2023/000045/2 (на яке посилається відповідач) вартість Товару скореговано до 2,31 USD/кг. А по тексту Рішення відповідач зазначає, що вартість Товару необхідно скорегувати до 2,32 USD/кг. Тобто, абсолютно незрозумілим є посилання на рішення про коригування митної вартості № UА100100/2023/000045/2.

Щодо зазначення відповідача у рішенні про коригування митної вартості що декларанту, відповідно до статті 53 Кодексу, запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: - виписку з бухгалтерської документації; - інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини, судом встановлено, що до листа Вих. № 24_від 08/04/2024 ТОВ «МОДУС, ЛТД» надало виписку з бухгалтерської документації.

Стосовно інформації біржових організацій про вартість товару або сировини, ТОВ «Модус, ЛТД» вказаним листом повідомило митний орган, що композитні панелі марки «Aluprom» вироблені з алюмінія з домішками, та прошарком з вторинного поліетилену, тобто ця сировина не являється біржовим товаром. Слід зазначити, що для підтвердження вартості товару ТОВ «Модус, ЛТД» замовило та отримало висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 28-ЦЗ/24 від 22.02.2024, який зазначено у гр. 44 декларації 24UА99U0.

У Рішенні Відповідач зазначає наступне: «За результатом опрацювання запиту митниці, декларант надав наступні документи: - лист ТОВ "Модус, ЛТД" від 08.04.2023 № 24; - податкові накладні разом з квитанціями; - переклади копій митних декларацій країни відправлення №00000215 від 01.01.2024; №.01.2024, №.01.2024, №.01.2024, №.01.2024, № 00000229 від 01.01.2024 Інші документи, що вимагались митницею, декларантом не надано», проте, встановлено, що митним органом не було зазначено яких саме документів не надано позивачем.

На виконання вимог ст. 53 МК України, ТОВ «МОДУС, ЛТД» надало всі необхідні документи з розшифруванням, які документи надано, про що зазначено у гр. 44 митної декларації.

У Рішенні Відповідач зазначає, що статтею 9 Закону України від 01.07.2004 № 1955-ІV «Про транспортно-експедиторську діяльність» обумовлено, що підтвердженням витрат експедитора є документи (рахунки, накладні, тощо), видані суб`єктами господарювання, що залучалися до виконання договору транспортного експедирування, або органами влади. Разом з тим, при митному оформленні за результатом розгляду додаткових документів встановлено, що декларантом не надано документи, які підтверджують договірні відносини між перевізниками та експедитором, надання яких передбачено вимогами Закону України від 01.07.2004 № 1955-ІV «Про транспортно-експедиторську діяльність».

ТОВ «МОДУС, ЛТД» зазначає, що згідно листа № 080424-1 від 08.04.2024 (зазначений у декларації 24UА99U0, гр. 44), судноплавна лінія «Maersk» не надає копії договорів зі своїми контрагентами третім особам. Також, ТОВ «Модус, ЛТД» зазначає, що всі фінансові відношення стосовно перевезення товару викладені у контракті № 070422 від 07.04.2022 з ТОВ «ЄвроФорвардінг», який надано до декларації.

ТОВ «ЄВРО ФОРВАРДІНГ» є транспортно-експедиторським підприємством. Згідно п. 1.1 договору між ТОВ «МОДУС, ЛТД» та ТОВ «ЄВРО ФОРВАРДІНГ» № 070422 від 07.04.2022, Клієнт доручає, а Експедитор зобов`язався організовувати за рахунок Клієнта транспортно-експедиторське обслуговування (ТЕО), перевезення експортно-імпортних та транзитних вантажів по території України і в міжнародному сполученні, а також надати інші транспортно-експедиторські послуги клієнту за згодою сторін.

А також, відповідно до п.2.1.1 вищезазначеного Договору, ... При необхідності для виконання своїх зобов`язань за договором, укладати від свого імені договори з транспортними організаціями, контейнерними лініями, автомобільними перевізниками, складами зберігання та другими організаціями. Документом, що підтверджує наявність та зміст такого договору з транспортними організаціями, є транспортний документ - коносамент, автомобільна накладна, авіа накладна або залізнична накладна.

Також, слід зауважити, що транспортні витрати, які зазначені в довідці про транспортно-експедиційні витрати №03042024-1 від 03.04.2024 та рахунку-фактурі № 4028 від 03.04.2024 до митної території України (як морське так і наземне транспортування товару) додані до вартості товару.

ТОВ «МОДУС, ЛТД» зазначає, що стосовно оплати транспортно-експедиційних послуг митному органу надано лист № 070422-5 від 07.04.2022 від експедиційної компанії ТОВ «Євро-Форвардінг». У листі №070422-5 від 07.04.2022 ТОВ «Євро-Форвардінг» зазначає, що цим листом компанія підтверджує, що у зв`язку з тим, що з 24 лютого 2022 року в Україні діє воєнний стан, компанія не буде вимагати від ТОВ "МОДУС, ЛТД" 100% передоплати фрахту до приходу контейнерів в порт призначення, як було узгоджено в п.4.1.3 договору № 070422 від 07.04.2022 і надасть відстрочку платежу 14 днів з дати доставки контейнерів в порт призначення. Дана відстрочка діє до скасування воєнного стану в Україні. Тобто, згідно з листом № 070422-5 від 07.04.2022, відстрочення платежу надається на передоплату фрахти до приходу контейнерів в порт призначення.

У Рішенні Відповідач зазначає, що відповідно до статті 254 Кодексу, п.2.5 наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації за формою єдиного адміністративного документа» правильність перекладу документів, що надаються декларантом відповідно до статті 254 Кодексу, засвідчується шляхом вчинення напису "Перекладено вірно, проставленням особистого підпису особи, яка здійснила переклад, та печатки підприємства, співробітник якого зробив переклад.

У листі Вих. № 24_від 08/04/2024 ТОВ «МОДУС,ЛТД» зазначає, що переклад зазначених декларацій подано разом з цим листом.

У Рішенні Відповідач зазначає, що враховуючи, що алюміній та полімери (основні складові товару) є об`єктами біржовий торгівлі, необхідно здійснити порівняння біржових котирувань відповідно до п. 3.1 Методичних рекомендацій. Під час здійснення аналізу, виявлення та оцінки ризиків товарів, які є об`єктом біржової торгівлі, ціну договору щодо товару, який імпортується (вартість операції), без урахування витрат на доставку, комісійних витрат, премії або знижки за фактичну якість товару і премії продавцю необхідно порівнювати зі значенням біржових котирувань за період 10 днів, що передує даті складання рахунка-фактури (інвойсу) або додатка (специфікації) до зовнішньоекономічного договору (контракту). Згідно з інформацією Лондонської біржі металів ціна на алюміній станом на 19.12.2022 становить 2215 USD/тонну (інвойс від 29.12.2023 № 23WМ1013-546/547/548/549/550/551/552, специфікація від 29.12.2023 № 54). У той же час митна вартість товару «алюмінієві композитні панелі прямокутної форми з двох листів сплаву алюмінію (алюміній з домішками заліза, цинк, марганець)» становить 2,09 USD/кг, яка включає як вартість сировини так і ряд витрат на виробництво товару, податки, прибуток, та інші витрати, що додаються до митної вартості (вартість перевезення товару, страхування), тощо.

У листі Вих. №24_від 08/04/2024 ТОВ «МОДУС, ЛТД» зазначає, що композитні панелі марки «Aluprom» вироблені з алюмінія з домішками та прошарком з вторинного поліетилену, тобто, ця сировина не являється біржовим товаром. Слід зазначити, що для підтвердження вартості товару ТОВ «Модус, ЛТД» замовило та отримало висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією - № 28-ЦЗ/24 від 22.03.2024, який зазначено у гр. 44 декларації 24UА99U0.

Щодо зазначення митного органу у Рішенні, що декларантом 08.04.2024, шляхом надсилання електронного повідомлення, направлено лист № 24, що ТОВ "Модус, ЛТД" за МД № 24UА99U0 надало всі необхідні документи для підтвердження митної вартості і більше жодних документів протягом 10 днів не надаватиме, суд зазначає, що матеріалами справи встановлено, що на підтвердження митної вартості товару до Київської митниці, на виконання ст. 53 МК України, ТОВ «МОДУС, ЛТД» надало усі необхідні документи, що підтверджується вищезазначеними обставинами справи. ТОВ «МОДУС, ЛТД» надало роз`яснення щодо відомостей, які зазначені графі 44 митної декларації ІМ 40 ДЕ 24UА99U0 від 08.04.2024. ТОВ «МОДУС, ЛТД» виконало вимоги ст. 53 МК України та на запит відповідача надало усі додаткові документи та пояснення.

Таким чином, наведені зауваження, що викладені відповідачем у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, суд вважає помилковими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару, не вказують на наявність розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості. Документи, на які посилається відповідач (митна декларація країни відправлення) не є документами, які підтверджують митну вартість товарів, вичерпний перелік яких наведено у частині 1 статті 53 Митного кодексу України.

Отже, у ході судового розгляду справи суд доходить висновку, що відповідач не спростував контрактну ціну товару, а також не підтвердив об`єктивну неможливість на підставі наданих позивачем документів визначити ціну та рівень митної вартості товару за ціною договору. Додаткових переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не надано, a інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару судом не встановлено.

Окрім того, неподання декларантом документів, перелічених у частині другій статті 53 Митного кодексу України, саме собою не тягне для нього негативних правових наслідків та не може тягнути за собою відмову у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та, як наслідок, коригування митної вартості товарів з тих підстав, коли контролюючий орган вважає, що таке неподання зумовило неповноту та/або недостовірність відомостей про митну вартість.

Така позиція відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, що враховується судом при розгляді даної справи відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Судом встановлено та не спростовано відповідачем, що ТОВ "Модус ЛТД" подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 року у справі № 804/1755/17, що враховується судом при розгляді даної справи відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

ТОВ «МОДУС,ЛТД» при митному оформленні товару застосувало саме перший метод визначення митної вартості товарів, що ввезені на митну територію України. ТОВ «МОДУС, ЛТД» було надано відповідачу для митного оформлення товару повний перелік документів, передбачений ч. 2 ст. 53 МК України, які містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товару. Також, декларантом ТОВ «МОДУС,ЛТД» надавалися додаткові документи на вимогу відповідача. Так само, декларантом ТОВ «МОДУС,ЛТД», у листах до відповідача, надавалися розгорнуті роз`яснення стосовно ціни Товару, стосовно тих чи інших документів, що надавалися за запитом відповідача.

Відповідачем не було надано жодних фактичних даних, які б свідчили про наявність у поданих ТОВ «МОДУС,ЛТД» до митного оформлення документах розбіжностей чи ознак підробки, суб`єктом владних повноважень не доведено, що подані документи не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів або не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З урахуваннями викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем подано до митного органу під час митного оформлення товару пакети документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, відповідачем не підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар, правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом відповідачем не спростована, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Отже, враховуючи вищевикладене, рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів №UА100100/2024/000014/2 від 08.04.2024 є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно з частиною 12 статті 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Як зазначено у пунктах 8.1, 8.2 Розділу VІІІ Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого 30 травня 2012 року наказом Міністерства фінансів України №631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 серпня 2012 року за №1360/21672, у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку.

Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Судом встановлено, що оскаржувана Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення про відмову у митному оформленні (випуску) товарів була прийнята відповідачем з причин прийняття рішення про коригування митної вартості №100100/2024/000014/2 від 08.04.2024.

Оскільки суд дійшов висновку про скасування вищевказаного рішення про коригування митної вартості через його протиправність, то картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100100/2024/000372 також підлягає скасуванню.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Модус, ЛТД" підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 262, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Модус, ЛТД" (просп. Героїв Харкова, 144, м. Харків, Харківський р-н, Харківська обл., 61061, ) до Київської митниці (бульв. Гавела Вацлава, буд. 8 А, м. Київ, 03124, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів № UА100100/2024/000014/2 від 08.04.2024.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА100100/2024/000372.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Модус, ЛТД" () сплачену суму судового збору в розмірі 7757 (сім тисяч сімсот п`ятдесят сім) грн 65 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці ().

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М.Панов