Справа № 380/3035/24
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2024 рокусправа № 380/3035/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці про визнання протиправним і скасування рішень про коригування митної вартості товарів,

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) до Львівської митниці (далі також відповідач), у якій просить суд:

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000807;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400247/2 від 16.10.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці №UA209140/2023/000809;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400248/2 від 16.10.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000737;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400231/2 від 20.09.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000633;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400149/2 від 14.08.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000712;

- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000226/2 від 11.09.2023.

Позов мотивовано протиправністю коригування контролюючим органом митної вартості імпортованого позивачем товару, незважаючи на надання декларантом усіх необхідних документів для митного оформлення та визначення митної вартості товару за першим (основним) методом, та порушенням контролюючим органом приписів законодавства, що регламентує митну справу в Україні, в зв`язку із безпідставним застосуванням другорядного (резервного) методу визначення митної вартості товарів при винесенні оскаржуваного рішення без наявності для того встановлених митним законодавством підстав.

Ухвалою від 13.02.2024 суддя прийняла позовну заяву та відкрила провадження в адміністративній справі.

Ухвалою від 02.10.2024 суддя відмовила у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін.

Відповідач 28.02.2024 за вх. № 15648 подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого позов не визнав. Зазначив, що під час здійснення митного контролю, а саме правильності визначення митної вартості товарів та перевірки документів, поданих декларантом для підтвердження митної вартості товарів, встановлено наявність розбіжностей в поданих документах. Також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів. Отже, відповідач вважає, що декларантом не спростовані наявні розбіжності у документах.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки відсутні обґрунтовані клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків.

Судом встановив, що 10.06.2022 між HALMAR Spolka z organiczona odpowiedzialnoscia, з однієї сторони, в подальшому названий «продавець», та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий «покупець», уклали контракт №1/6/2022 від 10.06.2022 (далі «контракт»), за яким продавець продає, а покупець купує меблі в комплектах і меблі як окремі предмети для їдалень, віталень та багатофункціональних кімнат, для холів, спалень, кухонь та офісів виробництва HALMAR Spolka z organiczona odpowiedzialnoscia (п. 1.1. контракту).

Згідно п. 1.3. контракту ціна товару була узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього Договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця.

Згідно п. 2.1. контракту товар, який буде доставлено згідно з цим договором, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок Покупця, на умовах FCA з м. Stalowa Wola.

Відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний перед відправкою автомобіля 100% оплатити товар продавця в одній валюті за кожну партію товару. Форма розрахунку передоплата у польських злотих.

За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми HALMAR пакувальний лист (Specyfikacja paczek) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023 із 80 (вісімдесяти) номенклатурних позицій на загальну фактурну вагу нетто: 2169,70 кг, вагу брутто: 2252,70 кг, 173 шт. одиниць в 164 пачках, діаметр 19677,05, згідно якого надалі між сторонами було укладено фактуру (Faktura eksportowa VAT) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023, відповідно до якої і здійснювалася поставка.

16.10.2023 з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивачем було подано до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA36U8 у графі 31 вказав опис товару:

- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: крісло, диван, пуф, стілець. Загальна кількість - 81 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асортименті: крісло обертове, стілець обертовий барний. Загальна кількість - 46 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний, стіл кухонний. Загальна кількість - 20 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл кухонний, стіл обідній розкладний. Загальна кількість - 6 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, не оббиті, в асортименті: стілець. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки понад 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина, екошкіра), в асортименті: крісло реклайнер, лавка полиця для взуття. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, комод, тумба під телевізор. Загальна кількість - 6шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі дерев`яні, в незібраному стані: столик туалетний. Загальна кількість - 4 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі дерев`яні, типу спальні: тумба приліжкова. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка - HALMAR.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000807, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

1) пакувальний лист (Packing list) № (S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023;

2) рахунок-проформу (Proforma invoice) №FEP/129/23/MVP від 10.10.2023;

3) рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023 на суму 39176,21 PLN.;

4) автотранспортна накладна (CMR) б/н від 13.10.2023;

5) декларація про походження товару (S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023;

6) сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 (Movement certificate.1) №PL/MF/AS 0574662 від 13.10.2023;

7) рахунок фактуру № 21 від 12.10.2023 про надання транспортно-експедиційних послуг;

8) контракт №1/6/2022 від 10.06.2022 року;

9) договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023 року.

10) договір(контракт) про перевезення №21 від 12.10.2023 року;

11) копію митної декларації країни відправлення 23PL402010E1594330 від 13.10.2023;

12) митну декларацію, за якою було відмовлено у випуску товарів №23UA36U8 від 16.10.2023.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

11.09.2023 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

16.10.2023 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400247/2.

Як зазначено у графі 33 рішення: «Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне. Відповідно до п. 1.3 договору купівлі-продажу «... ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та Покупця», наданий до митного оформлення рахунок- проформа, не засвідчений стороною покупця. У рахунку-проформі зазначено, що товар постачається на умовах попередньої оплати, платіжні документи до митного оформлення не надано; Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів визначених ч. 2 ст. 53МКУ. Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України Вам необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно- експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат.- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Відповідно до ч.3 ст. 53 Митного кодексу України, необхідно додати (за наявності) такі додаткові документи: -каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. На вимогу декларантом інших документів та відомостей не надано. Таким чином, митницею встановлено розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. Це є, відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводились.».

Судом також встановлено, що 29.04.2022 між «Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka», з однієї сторони, в подальшому названий «продавець», та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий «покупець», з другої сторони, було укладено контракт №7/4/2022 від 29.04.2022 (далі - «контракт»), за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки «Signal» виробництва «SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(rn 1.1. контракту), надалі названі «товари», в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.

Згідно з п. 1.3. контракту ціна товару була узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.

Згідно з п. 2.1. контракту вбачається, що товар, який буде доставлено згідно з цим контрактом, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000) або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.

Відповідно до п. 3.1. та 3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.

Згідно платіжної інструкції № 27 від 19.10.2023 видно, що ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 16925,85 PLN, згідно контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 та фактури (Faktyra VAT) та у відповідності до п. 3.1. та 3.2. вищезазначеного контракту.

16.10.2023 з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивачем було подано до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA37U7 у графі 31 вказав опис товару:

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний, стіл обідній, стелаж. Загальна кількість 21 шт. Торговельна марка Signal. Місць 29 СТ;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 47 шт. Торговельна марка Signal. Місць 16 СТ;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 11 СТ;

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло поворотне; загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 5 СТ;

- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною: крісло. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць 1 СТ;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 3 СТ.

графа декларації 31 товар № 7 графа 32;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в асортименті: стіл журнальний, вішак металевий на підлогу. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ.

- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною: диван-софа. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць 1 СТ.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000809, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- пакувальний лист № F/KEX/23/100014 від 13.10.2023;

- рахунок-проформу OF/1/23/100018 від 12.10.2023;

- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/100014 від 13.10.2023 на суму 16925,85 PLN.;

- автотранспортна накладна (CMR) б/н від 13.10.2023;

- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514592 від 13/10/2023;

- сертифікат про походження товару PL/MF/AL0514593 від 13.10.2023;

- рахунок фактуру № 21 від 12.10.2023 року про надання транспортно-експедиційних послуг;

- контракт №7/4/2022 від 29/04/2022;

- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023.

- договір про перевезення № 21 від 12.10.2023;

- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0311846 від 13.10.2023.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

11.09.2023 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

16.10.2023 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400248/2.

Як зазначено у графі 33 рішення: «Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:

- відповідно до п. 1.3 договору купівлі-продажу «... ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та Покупця», рахунок-проформа, наданий до митного оформлення не засвідчено сторонами продавця та покупця;

- у гр. 23 ЦМР відсутній підпис перевізника;

- у рахунку та заявці на перевезення зазначено маршрут в межах території України - Грушів - Червоноград, натомість у ЦМР гр. 3 зазначено місце призначення - м. Варяж Червоноградський район.

Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч. 2 ст. 53 МКУ. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визначена.

Джерелом інформації для коригування митної вартості товару № 1 слугувала МД № UA209160/2023/008842 від 09.08.2023. Для визначення митної вартості товарів № 4 та 5 було обрано резервний метод 2Ґ (ст. 64 МКУ). Відсутність можливості застосування методу 2б (ст. 60 МКУ) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про подібні товари. Методу 2в(ст. 62 МКУ) та методу 2г (ст. 63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару № 3 слугувала МД №UA209160/2023/10251 від 11.09.2023.».

Крім того, 10.06.2022 між «Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia», з однієї сторони, в подальшому названий «продавець» та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий «покупець», укладено контракт №1/6/2022 від 10.06.2022, відповідно до якого продавець продає, а покупець купує, здійснює оплату, приймає меблі в комплектах і меблі як окремі предмети для їдалень, віталень та багатофункціональних кімнат, для холів, спалень, кухонь та офісів виробництва «Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia», іменований далі «товар» у тексті цього договору, в асортименті, кількості та ціні, відповідно до рахунків проформ, погоджених між сторонами протягом періоду дії цього договору та складається для кожної партії товару (п. 1.1. контракту). Згідно п. 1.3. контракту, ціна товару була узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.

Згідно з п. 2.1. контракту товар, який буде доставлено згідно з цим договором, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA з Stalowa Wola (відповідно до положень Інкотермс 2010), або - на основі взаємної згоди - на інших умовах, які будуть відображені в специфікації та рахунку.

Відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний перед відправкою автомобіля 100% оплатити товар продавця в одній валюті за кожну узгоджену партію товару. Форма розрахунку - передоплата у злотих.

За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми «Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia» пакувальний лист (Specyfikacja paczek) № (S) FSE-223/23/EX від 19.09.2023 із 110 (сто десятьма) позиціями товару (у 110 позиціях 240 штук меблів) вагою 2453,30/2 532,70 кг, згідно якого надалі між сторонами було укладено Фактуру (Faktyra exportowa VAT) №(S) FSE-223/23/EX від 19.09.2023 відповідно до якої і здійснювалася поставка товару (меблів в асортиментів) на загальну фактурну вартість 45173,42 PLN.

20.09.2023 з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивачем було подано до Львівської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію № 23UA366U6 про декларування товару, у розділі 31 вказав опис товару, а саме:

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стільці для кухні, загальна кількість 113 шт. шт. Торговельна марка HALMAR. Місць -35 СТ;

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асотрименті: крісло обертове, стілець барний. Загальна кількість - 50 шт. Торговельна марка HALMAR;

- меблі з пластмаси: стіл журнальний Загальна кількість - 2 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць 1 СТ;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см., в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи журнальні, столи обідні, вішак металевий. Загальна кількість - 21 штука. Торговельна марка HALMAR. Місць - 28 СТ;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи журнальні, столи обідні; Загальна кількість - 5 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 12 СТ;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, не оббиті: стілець барний. Загальна кількість - 2 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць-1 СТ;

- меблі для сидіння, які перетворюються, або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісло, стілець кухонний, крісло-реклайнер, диван, пуф, лавка-полиця для взуття; Загальна кількість - 17 штук; Торговельна марка HALMAR;

- дзеркало скляне, у рамі: дзеркало підлогове - 4 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць - 4 СТ;

- меблі для сидіння, які перетворюються на ліжка, з металевим та пластмассовим каркасом: крісло м`яке. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць-1 СТ;

- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки понад 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 2 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 2 СТ;

- меблі дерев`яні в незібраному стані в асортименті: стелаж, поличка для взуття. Загальна кількість - 9 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 3 СТ;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи кухонні, шафа, комод, тумба під телевізор. Загальна кількість - 8 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 14 СТ;

- меблі для сидіння, не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом,оббиті (тканина), в асортименті: стілець кухонний. Загальна кількість - 2 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ;

- меблі дерев`яні в незібраному стані: столик туалетний. Загальна кількість - 2 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць -5 СТ;

- Меблі для сидіння, не перетворюються на ліжка з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина), в асортименті: крісло. Загальна кількість - 1 шт.; Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000737, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- (Packing list) Specyfikacja paczek №(S) FSE-223/23EX від 19.09.2023;

- фактуру (Faktyra exportowa VAT) №(S) FSE-223/23EX від 19.09.2023;

- автотранспортна накладну (CMR) б/н від 19.09.2023;

- рахунок-Фактура №19 від 15.09.2023;

- контракт 1/6/2022 від 10.06.2022;

- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

11.09.2023 позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

20.09.2023 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400231/2.

Як зазначено у графі 33 рішення: «Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:

Відповідно до п.1.3 договору купівлі-продажу «...ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та покупця», наданий до митного оформлення рахунок-проформа, не засвідчений стороною покупця.

-договір-заявка на здійснення транспортних послуг не засвідчений стороною замовника;

- відповідно до розділу 3 договору купівлі-продажу « Покупець зобов 'язаний перед відправленням автомобіля здійснити 100% оплати на рахунок Продавця...», форма оплати «попередня оплата, термін-18.09.2023» зазначено у фактурі. Платіжні документи до митного оформлення не надано:

Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч. 2 ст. 53 МКУ. Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Відповідно до частин 3-4 статті 53 Митного кодексу України прошу надати додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів:

1) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі- продажу):

2) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару:

4) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

5) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;

6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається:

7) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

8) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту):

9) виписку з бухгалтерської документації;

10) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

11) копію митної декларації країни відправлення,

12) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, переклади документів відповідно до вимог ст.254 МКУ

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

ТОВАР 4,5,6,11, 13, 15, 16.

На вимогу декларантом додаткових документів не надано. Таким чином, митницею встановлено розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У додатково наданих декларантом документах не усунуто та не роз 'яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю.

Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. З метою обрання методу для визначення митної вартості товарів Львівською митницею було послідовно розглянуто можливість застосування методів 2а - 2г, та встановлено відсутність можливості застосування методу 2а (ст. 59 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, обрано метод 26 (ст.60 МКУ) митна вартість подібних товарів.

Джерелом інформації для коригування митної вартості товару №16 слугувала МД № UA209160/2023/10046 від 06.09.23;

Для визначення митної вартості товарів № 4,5,6, 11, 13, 15 було обрано резервний метод 2г (ст. 64 МКУ): відсутність можливості застосування методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про подібні товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару №4 слугувала

МД№UA209230/2023/85582 від 12.08.23.

№ 5-UA209140/2023/18497 від 11.07.23

№6- UA205140/2023/69831 від 31.08.23

№11-UA209230/2023/66583 від 23.06.23

№13 UA100100/2023/445397від 19.09.23

№15- UA100060/2023/421897 від 11.09.23

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.».

Крім того, 29.04.2022 між «Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka», з однієї сторони, в подальшому названий «продавець», та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий «покупець», було укладено контракт №7/4/2022 від 29.04.2022 (далі - «контракт»), за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки «Signal» виробництва «SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(п. 1.1. контракту), надалі названі «товари», в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.

Згідно з п. 1.3. контракту ціна товару була узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.

Згідно п. 2.1. контракту вбачається, що товар, який буде доставлено згідно з цим контрактом, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000). Або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.

Відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.

Згідно платіжної інструкції № 17 (#214) від 21.08.2023 року вбачається, що ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 3817,85 PLN, згідно контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 та фактури (Faktyra VAT) №F/KEX/23/080010 від 11.08.2023 та відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. вищезазначеного контракту.

14.08.2023 з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивачем було подано до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA78U1 про декларування товару, у графі 31 якої вказано про опис товару, а саме:

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні, столи обідні, столи розкладні, стелаж. Загальна кількість 56 шт. Торговельна марка Signal;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 94 шт. Торговельна марка Signal. Місць 33;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 7 шт. Торговельна марка Signal. Місць 13 Ст.;

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло поворотне; загальна кількість 11 шт. Торговельна марка Signal. Місць 11;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: стіл журнальний, вішак металевий на підлогу. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ.;

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: стіл обідній; загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць -2 СТ.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000633, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- пакувальний лист № WZ/KM/23/080800,WZ/KM/23/081257 від 07.08.2023;

- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/080010 від 11.08.2023;

- автотранспортну накладну (CMR) б/н від 11.08.2023;

- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514572 від 11.08.2023;

- рахунок фактуру № 14 від 10.08.2023 року про надання транспортно-експедиційних послуг;

- контракт №7/4/2022 від 29.04.2022;

- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023;

Згідно доповнення № 1 до МД № 23UA78U1 було надано наступні документи до графи 44 митної декларації для розгляду даних документів та прийняття відповідного рішення:

- договір про перевезення № 14 від 10.08.2023;

- відповідь на вимогу від 14.08.2023;

- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0242327 від 11.08.2023.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

Позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

14.08.2023 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400149/2.

Як зазначено у графі 33 рішення: «Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне: - у рахунку на перевезення зазначено наступний маршрут- Островець-Угринів-Червоноград, проте у гр. 3 ЦМР вказане місце розвантаження- Варяж, Червоноградський район; у рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок; у графі 44 МД внесено реквізити договору на перевезення « 4301» №14 від 10.08.2023, документ до митного оформлення не надано; Вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку фактурі. Таким чином у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів визначених ч. 2 ст. 53 МКУ (документи на оплату товару, договір перевезення, специфікація, яка містить усі істотні умови щодо поставки товару). Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України Вам необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1,3- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат. Якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. З статті 53 Митного кодексу України, у разі неподання документів зазначених у ч. 2 статті 53 Митного кодексу України, Вам необхідно протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи :

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- копію митної декларації країни відправлення;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до статті 254 Митного кодексу України Вам необхідно надати переклад документів поданих до митного оформлення.

На вимогу декларантом додаткових документів не надано.

Таким чином, митницею встановлено розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III.

Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували

Для товару 1; МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.23 де митна вартість - 4,14 дол. США/кг;

Для товару -3;МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.23 де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг;

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.».

Також суд встановив, що 29.04.2022 між «Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka», з однієї сторони, в подальшому названий «продавець» та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий «покупець», було укладено контракт №7/4/2022 від 29.04.2022, за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки «Signal» виробництва «SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(п. 1.1. контракту), надалі названі «товари», в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.

Згідно з п. 1.3. контракту ціна товару була узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.

Згідно з п. 2.1. контракту товар, який буде доставлено згідно з цим контрактом, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000). Або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.

Відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.

За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми «SIGNAL MEBLE» пакувальний лист (Packing list) № WZ/KM/23/090400 від 04.09.2023 із 42 (сорока двома) номенклатурними позиціями, згідно якого надалі між сторонами було укладено фактуру (Faktyra VAT) №F/KEX/23/090008 від 08.09.2023 відповідно до якої і здійснювалася поставка товару (меблів в асортиментів) на загальну фактурну вартість 23656,03 PLN.

Згідно платіжної інструкції № 22 від 18.09. 2023 вбачається, що ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 23656,03 PLN, згідно контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 та фактури (Faktyra VAT) та у відповідності до п. 3.1. та 3.2. вищезазначеного контракту.

11.09.2023, з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивачем було подано до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA30U4 про декларування, у розділі 31 якої вказано товар, а саме:

- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні, столи обідні. Загальна кількість 20 шт. Торговельна марка Signal. Місць 36;

- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 75 шт. Торговельна марка Signal. Місць 24;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 3 шт. Торговельна марка Signal. Місць 6 Ст;

- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло обертове, стілець барний; загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 5;

- меблі дерев`яні типу спальні: тумба приліжкова. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ;

- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл обідній. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 3 СТ.

Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/00071, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як:

- пакувальний лист № WZ/KM/23/090400 від 04.09.2023;

- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/090008 від 08.09.2023 на суму 23656,03 PLN.;

- автотранспортну накладну (CMR) б/н від 08.09.2023;

- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514578 від 08.09.2023;

- рахунок фактура № 18 від 07.09.2023 про надання транспортно-експедиційних послуг;

- контракт №7/4/2022 від 29/04/2022 ;

- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023;

Згідно доповнення № 1 до МД № 23UA30U4 було надано наступні документи до графи 44 митної декларації для розгляду даних документів та прийняття відповідного рішення:

- договір про перевезення № 18 від 07.09.2023;

- відповідь на вимогу від 11.09.2023;

- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0272436 від 08.09.2023.

Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст. 53 Митного кодексу України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.

Позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.

11.09.2023 Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000226/2.

Як зазначено у графі 33 рішення: «Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:-зовнішньо-економічний контракт до МД не приєднано, відомості щодо умов поставки товару згідно Інкотермс відсутні як у транспортних (CMR), так і у комерційних (Інвойс) документах.- заявлені у МД та не підтверджені документально умови поставки товару FCA Островець, РП згідно яких продавець не несе зобов`язань на завантаження товару у транспортний засіб. Інформація про те хто несе такі витрати та їх розмір у наданих документах відсутня. Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч. 2 ст. 53 МКУ (документи на оплату товару, договір перевезення, специфікація, яка містить усі істотні умови щодо поставки товару). Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Відповідно до ч. 2 статті 53 Митного кодексу України необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно- експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат.- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. На вимогу декларантом інших документів та відомостей не надано. Таким чином, митницею встановлено розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч. 6 ст. 54 МКУ, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно з ст.57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Митний кодекс України від 13.03.2012 року № 4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала для Товару № 1МД № UA209170/2023/48050від 19.06.23, 4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023, 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023, 4,81 дол. США за кг. Коригування не проводилось.».

Не погоджуючись з рішеннями про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України від 13.03.2012 № 4495-VI, з наступними мінами та доповненнями, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - МК України).

Згідно ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 ст. 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Відповідно до положень ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно положень ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

За змістом ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Відповідно до ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно положень ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Разом з тим дискреційні функції таких органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

Витребування документів, визначених ч. 3 ст. 53 МК України, може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей щодо заявленої митної вартості товару, а саме: якщо документи, зазначені у ч. 2 ст. 53 МК України: 1) містять розбіжності; 2) містять наявні ознаки підробки; 3) не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 4) не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Поряд з цим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнівів у достовірності наданої інформації.

Наведені висновки узгоджуються з правовим висновками, викладеними у подібних правовідносинах як Верховним Судом України у судових рішеннях від 31.03.2015 у справі №21-127а15, від 02.06.2015 у справі №21-498а15, так і Верховним Судом у постановах від 20.02.2018 у справі №809/1884/16 та від 14.08.2018 у справі №826/5868/16.

При цьому, згідно правових позицій Верховного Суду, викладених у постановах від 27.03.2021 у справі №540/2605/18, від 07.02.2023 у справі №804/5961/16, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару.

Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи інформації щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У цій справі суд встановив, що позивач, подав п`ять митних декларацій та визначив митну вартість товарів у кожній за ціною договору.

Проте, відповідач всупереч поданих позивачем на вимогу митного органу документів, а також додаткових документів, застосував резервний метод визначення вартості товарів та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів від 16.10.2023 № UA209000/2023/400247/2, від 16.10.2023 № UA209000/2023/400248/2, від 20.09.2023 № UA209000/2023/400231/2, від 14.08.2023 № UA209000/2023/400149/2, від 11.09.2023 № UA209000/2023/000226/2.

Щодо мотиву, на які відповідач зіслався у п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 16.10.2023 № UA209000/2023/400247/2, з приводу того, що відповідно до п. 1.3 договору купівлі-продажу «... ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб постачальника та покупця», наданий до митного оформлення рахунок- проформа, не засвідчений стороною покупця. У рахунку-проформі зазначено, що товар постачається на умовах попередньої оплати, платіжні документи до митного оформлення не надано.

По-перше, суд зазначає, що формальні неточності у рахунку-проформі не можуть слугувати підставою для коригування вартості товару в разі, якщо інші документи в сукупності підтверджують задекларовану позивачем митну вартість.

По-друге, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу, умови термінів оплати безпосередньо ціни товару не стосуються.

Таким чином, терміни оплати, способи оплати ніяким чином не впливають на числові значення митної вартості товару.

Щодо необхідності подання декларантом, документів, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортних (перевізних) документів та документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договору про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунків-фактур про надання транспортно-експедиційних послуг, актів виконаних робіт, калькуляції транспортних витрат - якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування, а також необхідності, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, додати (за наявності) такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд зазначає таке.

Частиною 3 ст. 53 МК України передбачено виключно три підстави витребування додаткових документів у декларанта: наявність розбіжностей у документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; наявність ознак підробки документів; відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів.

Відповідач не обґрунтував підстав для витребування додаткових документів, оскільки в наданих при митному оформленні документах не було розбіжностей. Тому вимога протягом 10 календарних днів надати додаткові документи на підтвердження вартості товару має ґрунтуватись насамперед на виявлених розбіжностях у наданих до митного оформлення документів, що можуть вплинути на визначення митної вартості, або які ознаки підробки були виявлені, або які відомості відсутні у наданих документах.

Цей висновок суду підтверджується також позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 17.04.2018 по справі № 815/329/17, де суд зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.

Щодо мотиву, на які відповідач зіслався у п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 20.09.2023 № UA209000/2023/400231/2 з приводу того, що відповідно до розділу 3 договору купівлі-продажу покупець зобов`язаний перед відправленням автомобіля здійснити 100% оплати на рахунок продавця; форма оплати - попередня оплата, термін - 18.09.2023. Але платіжні документи до митного оформлення не надано.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

Умови оплати товару є вільним вибором сторін договору, як і умова встановлення предоплат, післяплат чи часткових оплат.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.06.2022 у справі №460/2674/20, від 12.03.2019 у справі №803/3649/15, від 17.04.2018 у справі №815/329/17, від 01.03.2023 у справі №420/18880/21.

Зокрема, Верховний Суд зазначив, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Таким чином, терміни оплати, способи оплати ніяким чином не впливають на числові значення митної вартості товару.

Щодо мотиву, на які відповідач зіслався у п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 11.09.2023 № UA209000/2023/000226/2, про те що, зовнішньо-економічний контракт до МД не приєднано, відомості щодо умов поставки товару згідно Інкотермс відсутні як у транспортних (CMR), так і у комерційних (Інвойс) документах; заявлені у МД та не підтверджені документально умови поставки товару FCA Островець, РП згідно яких продавець не несе зобов`язань на завантаження товару у транспортний засіб. Інформація про те хто несе такі витрати та їх розмір у наданих документах відсутня, то суд вказує таке.

Відповідно до п. 2.1 контракту № 7/4/2022 від 29.04.2022 товар, передбачений до поставки відповідно з дійсним контрактом, поставляється за рахунок покупця на умовах FCA- Островець Свінтокшискі (згідно Incoterms 2000) чи за взаємною згодою на інших умовах, що відображається у специфікації чи рахунку-фактурі.

Відповідно до Інкотермс, що регулюють питання, яка зі сторін повинна здійснити необхідні для перевезення і страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, і які витрати несе кожна із сторін, термін FCA (FREE CARRIER (... named place) франко-перевізник (... назва місця) означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. Слід зазначити, що вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару. Цей термін може бути застосований незалежно від виду транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення. Під словом "перевізник" розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару залізницею, автомобільним, повітряним, морським, внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту. Якщо покупець призначає іншу особу, ніж перевізник, прийняти товар для перевезення, то продавець вважається таким, що виконав свої обов`язки щодо поставки товару з моменту його передання такій особі.

Відповідно до умов контракту №7/4/2022 від 29.04.2022, а також згідно п. 2 рахунку-фактури № 18 від 07.09.2023 міжнародні транспортні перевезення здійснювалися за маршрутом: м. Zychlin (Польща) - м/п Грушів (Україна) а/в НОМЕР_1 . Згідно контракту №7/4/2022 від 29.04.2022 вбачається, що у п. 2.4 контракту зазначено що датою продажу вважається дата передачі товару покупцю на складі продавця у м. Островець, а також згідно п. 2.6 даного контракту, право власності на товар та всі ризики пов`язані з товаром переходять до покупця після передачі товару на складі продавця у м. Островець.

Суд встановив, що позивачем було надано договір-заявку № 18 від 07.09.2023 на перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному сполученні; рахунок фактуру № 18 від 07.09.2023 до договору-заявки №18. Разом з тим, позивачем митному органу була надана CMR (автотранспортна накладна), яка є основним транспортним-перевізним документом, який підтверджує факт перевезення товару та його отримання відповідальною особою, містить відомості про маршрут перевезення. Такі документи містять відомості про вартість перевезення товарів, та виконаних робіт/наданих послуг, реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів.

Щодо мотиву, на які відповідач зіслався у п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 14.08.2023 № UA209000/2023/400149/2, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне: - у рахунку на перевезення зазначено наступний маршрут Островець Угринів - Червоноград, проте у гр. 3 ЦМР вказане місце розвантаження - Варяж, Червоноградський район; у рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок; Вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку фактурі.

Суд зазначає, що до передбачених ч. 10 ст. 58 МК України складових митної вартості товару, які мають додаватись до фактурної ціни, включається витрати на транспортування товару лише до пункту ввезення в Україну (п. 5 ч. 10 ст. 58 МК України). В частині цих витрат позивач під час декларування надав митного органу необхідні документи - рахунок перевізника на оплату транспортних послуг.

Витрати на транспортування товару після ввезення в Україну не включаються до митної вартості товару (ч. 11 ст. 58 МК України). Таким чином, конкретне місце розвантаження товару в Україні не має впливу на митну вартість товару, а, відтак, зазначене продавцем товару місце доставки - Угринів - не є розбіжністю, яка впливає на складові митної вартості або ставить під сумнів достовірність ціну, зазначену у митній декларації.

Щодо зауваження Львівської митниці щодо того, що в рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок, суд враховує пояснення позивача, що в даному рахунку присутня печатка перевізника ФОП ОСОБА_2 .

Щодо зауваження митниці щодо того, що вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку фактурі, то суд зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні ч. 2 ст. 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до ч. 6 ст. 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням.

Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених ч. 3 ст. 53 МК України.

У цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість.

Суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 17.04.2018 по справі № 815/329/17 зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.

Відповідач також не довів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації. Відповідач не повідомив декларанта про те, які саме обставини та/або числові показники потребують додаткового підтвердження. Неподання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідач не вказав та не обґрунтував, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваних товарів підтверджена документально. За обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей саме у документах, зазначених у ч. 2 ст. 53 МК України, відтак витребування митним органом додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 МК України, є безпідставним.

Суд також не може оминути увагою й те, що у оскаржуваному рішенні відповідач зазначив, що за основу для обрахунку митної вартості товарів взято інформацію щодо раніше визнаної митним органом митної вартості.

За правилами ст. 64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64 МК України). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч. 2 ст. 64 МК України).

Отже, відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.

До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст. 60 МК України, де, зокрема, указано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч. 2 ст. 60); для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч. 3 ст. 60); ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч. 4 ст. 60); у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч. 5 ст. 60).

Суд зазначає, що ані текст рішень митниці про коригування митної вартості товару, ані текст відзиву на позов не містять жодних відомостей про подібність товарів за поданими позивачем митною декларацією та про схожість умов поставок з товарами по МД від Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували: для товару № 1 - МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.23 ,де митна вартість - 4,14 дол. США/кг; для товару - № 3 - МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.23 де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг; МД№UA209230/2023/85582 від 12.08.23; № 5-UA209140/2023/18497 від 11.07.23; №6- UA205140/2023/69831 від 31.08.23 № 11-UA209230/2023/66583 від 23.06.23; № 13 UA100100/2023/445397від 19.09.23; №15- UA100060/2023/421897 від 11.09.23. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували для товару 1; МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.23 де митна вартість - 4,14 дол. США/кг; для товару 3; МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.23 де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала для товару № 1МД № UA209170/2023/48050 від 19.06.23, 4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023, 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023, 4,81 дол. США за кг; товару № 1 МД № UA209170/2023/48050від 19.06.23, 4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023, 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023, 4,81 дол. США за кг.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості Львівська митниця зазначає лише про те, що джерелом інформації для прийнятих рішень стали вказані митні декларації.

Між тим, відсутність доведеного поза розумним сумнівом факту подібності товару та умов імпорту не дозволяє використовувати рівні показники митної вартості товару.

Наведене підтверджується змістом Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 (далі - Правила № 598), позаяк у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ст. 53 Кодексу); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ст. 64 МК України у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Проте, текст оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.

Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару.

Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митницею такого порівняння зроблено не було. Таких доказів матеріали справи не містять.

При цьому, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 21.12.2018 у справі №815/228/176, про наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що якщо у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, це жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 21.08.2018 у справі №804/1755/17 міститься висновок, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Таким чином, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Однак, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів не містить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Крім того, жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність ввезених товарів в оскаржуваному рішенні також не зазначено та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.

Верховний Суд неодноразово вказував на необхідність врахування комплексу відомостей в рішеннях про коригування митної вартості товару, зокрема в постанові від 26.05.2022 у справі № 560/355/19.

Відтак, це є ще однією з підстав для висновку про порушення відповідачем норм МК України при митному оформленні товару, що декларувався позивачем.

Суд враховує, що відповідно до норм чинного законодавства з питань митної справи митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

На думку суду, подані декларантом документи підтверджують походження імпортованого товару, його якісні та вартісні характеристики, а також витрати на його доставку в Україну. При цьому для визначення задекларованої митної вартості товару позивач надав митному органу необхідні й достатні документи, які не містять таких істотних неточностей або розбіжностей, які б могли обґрунтовано поставити під сумнів визнання заявленої митної вартості.

Суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.

Натомість під час розгляду справи судом з`ясовано, що зауваження митного органу по суті носять формальний характер та окремо або у своїй сукупності не свідчать про наявність підстав для коригування заявленої декларантом вартості товару.

При цьому суд додатково звертає увагу на те, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення. Відповідно, рішення контролюючого органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару, висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Відтак, зазначені митним органом у повідомленні та в рішеннях про коригування митної вартості зауваження, розбіжності та невідповідність, які стали підставою для витребування додаткових документів та прийняття картки відмови і коригування митної вартості товару не можуть бути визнані судом об`єктивними, обґрунтованими і такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що при здійсненні імпортування товару на митну територію України, позивач для підтвердження заявленої ним митної вартості товару надав повний пакет документів відповідно до переліку, передбаченого ч. 2 ст. 53 МК України, а тому використання відповідачем другорядних методів визначення митної вартості товару в розрізі обставин цієї справи є неправомірним.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 КАС України).

Частинами 1 та 2 ст. 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками розгляду справи суд дійшов висновку, що відповідні положення ч. 2 ст. 2 КАС України Львівською митницею при прийнятті оскаржуваних рішень дотримані не були.

Враховуючи все наведене вище, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400247/2 від 16.10.2023, № UA209000/2023/400248/2 від 16.10.2023, № UA 209000/2023/400231/2 від 20.09.2023, UA209000/2023/400149/2 від 14.08.2023, № UA209000/2023/000226/2 від 11.09.2023 є необґрунтованими, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

Зважаючи на те, що у процесі розгляду справи суд встановив, що прийняті відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів є протиправними та підлягають скасуванню, тож сформовані на його підставі картки відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від № UA209140/2023/000807, №UA209140/2023/000809, №UA209140/2023/000737, № UA209140/2023/000633, № UA209140/2023/000712 теж є незаконні, а тому позовну вимогу про визнання їх протиправним та скасування також належить задовольнити.

Щодо судового збору, то оскільки суд дійшов висновку про повне задоволення позову, за правилами, визначеними ст. 139 КАС України, судові витрати позивача у вигляді судового збору компенсуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.

Суд зазначає, що за подання цього позову слід було сплатити 16351,20 грн. судового збору. Натомість, позивачем згідно платіжного доручення № 166 від 15.01.2024 сплачено 21196,00 грн.

Відтак, частина сплаченого позивачем судового збору в сумі 4844,80 грн. з відповідача на користь позивача стягненню не підлягає, а позивач має право звернутися до суду в порядку ст. 7 Закону України «Про судовий збір» із клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, пп. 15.5 п.15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000807.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400247/2 від 16.10.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000809.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400248/2 від 16.10.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000737.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400231/2 від 20.09.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000633.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400149/2 від 14.08.2023.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000712.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000226/2 від 11.09.2023 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (, місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1) на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 16351 (шістнадцять тисяч триста п`ятдесят одну) гривню 20 коп.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 02.10.2024.

СуддяПотабенко Варвара Анатоліївна