Справа № 160/15995/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіПрудника С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою фермерського господарства НАЗАР АГРО в особі представника адвоката Потапова Костянтина Олександровича до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-
19.06.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 19.06.2024 року через систему Електронний суд позовна заява фермерського господарства НАЗАР АГРО в особі представника адвоката Потапова Костянтина Олександровича до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій представник позивача просить суд:
22.07.2024 року від представника фермерського господарства НАЗАР АГРО адвоката Потапова Костянтина Олександровича до суду надійшла відповідь на відзив та заперечення щодо доводів відповідача у додаткових поясненнях, де зазначено, що відповідач не подав будь - якого доказу на спростування зазначених в позовній заяві обставин. Отже висновки, зазначені у відзиві на позовну заяву та у додаткових поясненнях є необґрунтованими.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024 року, зазначена вище справа була розподілена та 20.06.2024 року передана судді Пруднику С.В.
В період з 05.08.2024 року по 06.09.2024 року суддя Прудник С.В. перебував у щорічній основній відпустці.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Фермерським господарством «НАЗАР-АГРО» 21.02.2022 року було складено та подано до податкового органу через програмне забезпечення «M.E.Doc» в електронній формі в установленому порядку і форматі (стандарті) податкову декларацію з податку від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) на суму податкового кредиту з ПДВ - 149 282,00 грн.
Право позивача на суму податкового кредиту за підсумком січня 2022 року в розмірі 149 282,00 грн. виникло внаслідок зарахування податкового кредиту з податку на додану вартість за січень 2022 року в сумі 8 427 грн. (придбання позивачем товарів/послуг у постачальників в січні 2022 року, згідно податкових накладних постачальників: ТОВ «Укрхімпром», ТОВ «Імперія Грандіс», ТОВ «Спектр-Агро», СФГ «Алмаз»), що зафіксовано у графі «Коду рядка» 10.1 податкової декларації на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), додатку Д1 до неї та зарахування податкового кредиту з податку на додану вартість в сумі 140 855 грн. за попередній звітний період грудень 2021 року, що підтверджується даними графи «Коду рядка» 19 податкової декларації за грудень 2021 року, додатком Д2 на неї, та відображено у графі «Коду рядка» 16 декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року за січень 2022 року: 140 855 (податковий кредит за грудень 2021) + 8 427 (податковий кредит за січень 2022) = 149 282 (загальна сума податкового кредиту за підсумком січня 2022).
Копії податкових накладних постачальників: ТОВ «Укрхімпром», ТОВ «Імперія Грандіс», ТОВ «Спектр-Агро», СФГ «Алмаз» за січень 2022 року на загальну суму 8 427 грн., та податкової декларації за грудень 2021 року з додатками Д1, Д2 додані до позову.
Додаток Д2 до податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), який згідно пункту 46.1 статті 46 Податкового кодексу України є невід`ємною частиною декларації, також безумовно свідчить про декларування ФГ «НАЗАР-АГРО» саме податкового кредиту у розмірі 149 282,00 грн.
Як вбачається з графи «Код рядка» 16 та 16.1. (від`ємне значення що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового ) періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та графи «Код рядка» 17 (усього податкового кредиту) податкової декларації з податку на додану вартість ФГ «НАЗАР-АГРО» від 21.04.2022 року наступного звітного податкового періоду (за лютий 2022), сума податкового кредиту 149 282,00 грн. що виникла в січні 2022 року зарахована до складу податкового кредиту в послідуючих звітних податкових періодах, включаючи лютий 2022 року.
Отримавши зазначену інформацію ФГ «НАЗАР-АГРО» направило до ГУ ДПС у Дніпропетровській області письмове звернення вих. №0905/24 від 09.05.2024, в якому, зокрема, просило відкоригувати в інформаційній системі органів ДПС України дані інтегрованої картки платника Фермерського господарства «НАЗАР-АГРО» (ідентифікаційний номер юридичної особи в ЄДР: 43303471) шляхом виключення із облікової картки платника податку Фермерського господарства «НАЗАР-АГРО» даних про податковий борг з податку на додану вартість, проте вказане звернення податковим органом було проігноровано.
ФГ «НАЗАР-АГРО» вважаючи безпідставною інформацію про податковий борг з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., який, із посиланням на податкову декларацію з ПДВ від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) внесений і обліковується податковим органом в інтегрованій картці платника податку ФГ «НАЗАР-АГРО», та наявність підстав для коригування показників в інтегрованій картці позивача, шляхом виключення даних про наявність боргу з податку на додану вартість в розмірі 149 166,01 грн., звернулося з цим позовом до суду.
При вирішенні спору суд керувався наступним.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовані Порядком ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5, згідно з яким оперативний облік платежів здійснюється податковими органами в інформаційній системі.
Пунктом 2 розділу І Порядку (Загальні положення) визначено, зокрема, що достовірність показників - відповідність інформації, що відображається в інтегрованій картці платника податків, показникам первинних документів; інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу.
Відповідно до пункту 3 розділу І Порядку, метою ведення оперативного обліку і складання звітності податкових органів є забезпечення користувачів повною, достовірною та неупередженою інформацією щодо стану розрахунків платників з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування для прийняття оптимальних управлінських рішень. Оперативний облік та звітність податкових органів ґрунтується на таких принципах: нарахування - показники фіксуються в оперативному обліку згідно з правилами оподаткування, установленими Кодексом та іншими законодавчими актами з питань податкового законодавства; превалювання сутності над формою - законність відображення облікових операцій та відповідність їх сутності; повне висвітлення звітність податкових органів має містити інформацію, яка всебічно характеризує стан розрахунків платників податків з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування; безперервність виконання повноважень та функцій податкових органів здійснюється виходячи з припущення, що їх діяльність буде тривати і надалі; єдиний грошовий вимірник - вимірювання та узагальнення всіх показників в інформаційній системі та звітності податкових органів в єдиній грошовій одиниці.
Для забезпечення достовірності відображення облікових показників в ІКП структурними підрозділами за напрямами роботи здійснюється попередній та загальний контроль у терміни, встановлені цим Порядком.
Етапи попереднього контролю: формування реєстрів співставлень; аналіз даних реєстрів співставлень; здійснення заходів щодо відпрацювання реєстрів співставлень.
Етапи загального контролю: генерування модулів контролю за кожним реєстром співставлень; проведення комплексу заходів, направлених на генерування всіх модулів контролю в установлені терміни; маркування облікових показників на звітні дати, що пройшли загальний контроль.
В інформаційній системі забезпечується формування реєстрів співставлень: реєстр співставлення інформації про сплачені, повернуті та відшкодовані суми (далі - надходження) за даними Казначейства та податкових органів; реєстр співставлення сум грошових зобов`язань, самостійно визначених платником, та облікових показників, відображених в ІКП; реєстр сум переплат з податку на додану вартість зі спеціальним статусом; реєстр співставлення сум податкових зобов`язань платників, не пов`язаних з порушенням податкового законодавства, визначених територіальним органом ДПС, та облікових показників, відображених в ІКП; реєстр співставлення сум, визначених за результатами контрольно-перевірочної роботи, з них узгоджених та неузгоджених (за результатами адміністративного та/або судового оскарження), та облікових показників, відображених в ІКП; реєстр співставлення даних журналу розстрочень (відстрочень) та облікових показників, відображених в ІКП; реєстр співставлення даних журналу списання (поновлення) та облікових показників, відображених в ІКП; реєстр контролю виконання рішень судів, прийнятих по суті, що набрали законної сили, не пов`язаних з контрольно-перевірочною роботою. У разі виявлення записів у сформованих реєстрах співставлень структурними підрозділами за напрямами роботи вживаються заходи щодо усунення таких записів у терміни, встановлені цим Порядком.
Відсутність записів у реєстрах співставлень фіксується у відповідних модулях контролю як факт проходження попереднього контролю.
В інформаційній системі забезпечується генерування модулів контролю: модуль контролю за показниками надходжень; модуль контролю за показниками грошових зобов`язань, самостійно визначених платником; модуль контролю за відпрацюванням сум переплат з податку на додану вартість зі спеціальним статусом; модуль контролю за показниками податкових зобов`язань з майнових податків, визначених територіальним органом ДПС; модуль контролю за показниками, визначеними за результатами контрольно-перевірочної роботи (в тому числі за результатами адміністративного та/або судового оскарження); модуль контролю за показниками розстрочених (відстрочених) сум; модуль контролю за показниками списаних (поновлених) сум.
Наявність згенерованого модуля контролю свідчить про позитивну оцінку відпрацювання відповідного реєстру співставлень.
Згідно пунктів 4-5 розділу І Порядку, відображення/занесення первинних показників у підсистемах інформаційної системи здійснюється працівниками структурних підрозділів територіальних органів ДПС за напрямами роботи.
Моніторинг повноти та своєчасності внесення первинних показників у підсистеми інформаційної системи забезпечується керівниками структурних підрозділів територіального органу ДПС за напрямами роботи.
Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, що здійснює облік платежів.
Відповідно до пункт 1 розділу II Порядку, з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею. Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.
У розділі VII Порядку визначений механізм відображення в інформаційній системі показників за результатами адміністративного та/або судового оскарження рішень податкових органів.
Фермерським господарством «НАЗАР-АГРО» 21.02.2022 року було складено та подано до податкового органу через програмне забезпечення «M.E.Doc» в електронній формі в установленому порядку і форматі (стандарті) податкову декларацію з податку від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) на суму податкового кредиту з ПДВ - 149 282,00 грн.
Право позивача на суму податкового кредиту за підсумком січня 2022 року в розмірі 149 282,00 грн. виникло внаслідок зарахування податкового кредиту з податку на додану вартість за січень 2022 року в сумі 8 427 грн. (придбання позивачем товарів/послуг у постачальників в січні 2022 року, згідно податкових накладних постачальників: ТОВ «Укрхімпром», ТОВ «Імперія Грандіс», ТОВ «Спектр-Агро», СФГ «Алмаз»), що зафіксовано у графі «Коду рядка» 10.1 податкової декларації на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), додатку Д1 до неї та зарахування податкового кредиту з податку на додану вартість в сумі 140 855 грн. за попередній звітний період грудень 2021 року, що підтверджується даними графи «Коду рядка» 19 податкової декларації за грудень 2021 року, додатком Д2 на неї, та відображено у графі «Коду рядка» 16 декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року за січень 2022 року: 140 855 (податковий кредит за грудень 2021) + 8 427 (податковий кредит за січень 2022) = 149 282 (загальна сума податкового кредиту за підсумком січня 2022).
Копії податкових накладних постачальників: ТОВ «Укрхімпром», ТОВ «Імперія Грандіс», ТОВ «Спектр-Агро», СФГ «Алмаз» за січень 2022 року на загальну суму 8 427 грн., та податкової декларації за грудень 2021 року з додатками Д1, Д2 додані до позову.
З податкової декларації на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), на яку посилається податковий орган як на підставу обліковування в інтегрованій картці позивача податкового боргу, чітко видно, що у графі податкової декларації - «Код рядка» 17 («усього податкового кредиту») та у підсумковій графі податкової декларації - «Код рядка» 21 (Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1. + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду) відображена саме сума податкового кредиту 149 282,00 грн., а не боргу 149 166,01 грн. як це вважає податковий орган.
Тобто, за підсумком податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), ФГ «НАЗАР-АГРО» задекларована саме сума від`ємного значення у розмірі 149 282,00 грн. що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду і, згідно податкового законодавства, не є податковим боргом, а навпаки підлягає бюджетному відшкодуванню на користь платника податку.
Додаток Д2 до податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), який згідно пункту 46.1 статті 46 Податкового кодексу України є невід`ємною частиною декларації, також безумовно свідчить про декларування ФГ «НАЗАР-АГРО» саме податкового кредиту у розмірі 149 282,00 грн., а не податкового зобов`язання, яке підлягає сплаті до бюджету.
Як вбачається з графи «Код рядка» 16 та 16.1. (від`ємне значення що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового ) періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та графи «Код рядка» 17 (усього податкового кредиту) податкової декларації з податку на додану вартість ФГ «НАЗАР-АГРО» від 21.04.2022 року наступного звітного податкового періоду (за лютий 2022), сума податкового кредиту 149 282,00 грн. що виникла в січні 2022 року зарахована до складу податкового кредиту в послідуючих звітних податкових періодах, включаючи лютий 2022 року.
Жодних порушень щодо відображення позивачем показників у відповідних рядках та стовпцях податкової декларації з ПДВ за січень 2022 року (у графі «Код рядка» 21 та у додатку Д2 до податкової декларації), якими зокрема підтверджується наявність податкового кредиту у сумі 149 282,00 грн. податковим органом не встановлено.
Не встановлено порушень податкового законодавства з боку ФГ «НАЗАР-АГРО» і при подальшому декларуванні (відображенні) цього податкового кредиту у сумі 149 282,00 грн., зокрема у графі «Код рядка» 16 (від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного періоду), 16.1. (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та графи «Код рядка» 17 (усього податкового кредиту) податкової декларації від 21.04.2022 року (за лютий 2022). Водночас, правомірність декларування позивачем суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у декларації з ПДВ від 21.02.2022 року, повністю підтверджується складеними на підставі первинних документів податковою декларацією з податку на додану вартість за грудень 2021 року на суму податкового кредиту 140 855 грн. (графа «Код рядка» 19 (Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації) (позитивне значення) та зареєстрованими без жодних зауважень з боку податкового органу в ЄРПН податковими накладними контрагентів постачальників: ТОВ «Укрхімпром», ТОВ «Імперія Грандіс», ТОВ «Спектр-Агро», СФГ «Алмаз» на загальну суму податкового кредиту 8 427 грн.
Тобто, податковий кредит у сумі 149 282,00 грн. за результатом зарахування податкового кредиту з податку на додану вартість за попередній звітний період та здійснення господарських операцій у січні 2022 року сформований фермерським господарством на підставі належних документів.
Як зазначив позивач у поданій до суду позовній заяві, при спілкуванні ФГ «НАЗАР-АГРО» з відповідними працівниками податкової служби районного рівня, останні посилаються на допущену позивачем помилку при складенні податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), яка виразилась у відображенні у графі декларації «Код рядка» 18 («Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до держаного бюджету), тоді як правильно підлягало занести вказаний показник до графи «Код рядка» 19 (Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації) (позитивне значення).
Дійсно, ФГ «НАЗАР-АГРО» при складенні податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) на суму податкового кредиту 149 282,00 грн. ФГ «НАЗАР-АГРО» було допущено наступну технічну помилку (описку): помилково занесено суму податкового кредиту у графу «Код рядка» 18 («Позитивне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 9 - рядок 17 декларації) (позитивне значення), яке сплачується до держаного бюджету), тоді як правильно підлягало внести вказаний показник до графи «Код рядка» 19 (Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації) (позитивне значення).
Проте, в даному випадку має місце лише некоректне заповнення у податковій декларації з ПДВ рядка у графі «Код рядка» 18 замість рядка у графі «Код рядка» 19, яке не вплинуло на фінансовий результат, оскільки згідно цієї ж податкової декларації (з податку на додану вартість від 21.02.2022 року за січень 2022 року), сума податкового кредиту 149 282,00 грн. відображена правильно у графі податкової декларації - «Код рядка» 17 («усього податкового кредиту») та у підсумковій графі податкової декларації - «Код рядка» 21 (Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1. + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1. декларації наступного звітного (податкового) періоду).
Додаток Д2 до податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), який згідно пункту 46.1 статті 46 Податкового кодексу України є невід`ємною частиною декларації, також безумовно свідчить про декларування ФГ «НАЗАР-АГРО» саме податкового кредиту у розмірі 149 282,00 грн., а не податкового зобов`язання 149 166,01 грн., як це безпідставно вважає податковий орган.
Отже, допущена описка щодо звітного (податкового) періоду за січень 2022 року, у якому фактично виникло від`ємне значення, жодним чином не вплинула як на правильність розрахунку суми підсумкового від`ємного значення у підсумковій графі «Код рядка» 21 у цій же податковій декларації з ПДВ від 21.02.2022 року, так і на правильність розрахунку суми від`ємного значення 149 282,00 грн., що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у подальших розрахункових періодах, включаючи лютий 2022 року, що, зокрема, підтверджується показником 149 282,00 грн. в графі «Код рядка» 16, 16.1 (від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та 17 («усього податкового кредиту») податкової декларації з податку на додану вартість ФГ «НАЗАР-АГРО» від 21.04.2022 року (за лютий 2022).
Відтак, ФГ «НАЗАР-АГРО» під час оформлення податкової декларації з ПДВ за січень 2022 року лише допущено технічну помилку (описку), а саме помилково було відображено суму податкового кредиту 149 282,00 грн. у графі декларації «Код рядка» 18 замість правильного відображення цього показника у графі «Код рядка» 19. Однак, некоректне заповнення одного рядка у податковій декларації звітного (податкового) періоду, у якому виникло від`ємне значення, саме по собі не призвело до формування податкового боргу і не може бути підставою для його обліковування контролюючим органом в інтегрованій картці платника податку на додану вартість, оскільки не відображає як дійсного підсумку податкової декларації за січень 2022 року, так і фактичного стану зобов`язань позивача перед бюджетом на даний час.
Незважаючи на технічну помилку (описку) при заповненні податкової декларації з ПДВ від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), ФГ«НАЗАР-АГРО» не було допущено порушень положень пунктів 200.1, 200.4 статті 200 Податкового кодексу України стосовно формування податкового кредиту та декларування суми від`ємного значення 149 282,00 грн., яке враховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
В наведеному контексті слід звернути увагу, що за висновками Верховного Суду у постанові від 11.09.2018 по справі №810/3697/16, допущення платником податків технічної помилки (описки) при заповненні декларації та додатків до неї не може бути підставою для висновку про завищення бюджетного відшкодування у разі якщо фактична сплата ПДВ підтверджується відповідними первинними документами.
У постанові від 15.06.2020 по справі №440/17/19 Верховний Суд зазначив, що ураховуючи, що реальність вищевказаних господарських операцій податковим органом під сумнів не ставиться, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що некоректне заповнення реквізитів контрагентів платника (ІПН) саме по собі не призвело до заявлення до відшкодування необґрунтованих сум і не може бути підставою для відмови у бюджетному відшкодуванні.
Тобто, податковим правопорушенням є не будь-які арифметичні чи методологічні помилки, а лише ті, які призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, встановлених Податковим кодексом України та іншим законодавством, а саме до невірного формування податкового кредиту та завищення суми від`ємного значення ПДВ.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях постійно вказує на те, що орган держави не може застосовувати до «приватної особи» санкції, які перешкоджають реалізації її прав та/чи непропорційно за часом затримують їх реалізацію (рішення у справах «Агозі проти Сполученого Королівства» від 24.10.1986 року, «Металко проти Угорщини від 01.02.2011 року, «Юсілла проти Фінляндії» від 23.11.2006 року, «Дангевілль проти Франції» від 16.07.2002 року тощо).
У відповідності до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Попри дійсний зміст декларацій позивача з ПДВ та неодноразові звернення ФГ «НАЗАР-АГРО» з письмовими поясненнями, зокрема в листах вих №1/03 від 20.03.2024 та вих №0905/24 від 09.05.2024, уточнюючим розрахунком податкових зобов`язань від 13.03.2024, контролюючим органом жодним чином не було враховано фактичний фінансовий результат податкової декларації від 21.02.2022 року (за січень 2022 року), а також те, якщо це дійсно мало вплив на дії податкового органу із відображення в інтегрованій картці платника податку ФГ «НАЗАР-АГРО» інформації про податковий борг, що допущена неточність під час заповнення податкової декларації з податку на додану вартість від 21.02.2022 року, являється виключно технічною помилкою (опискою), яка не впливає як на фінансовий результат звітного періоду в сумі 149 282,00 грн. податкового кредиту з податку на додану вартість, так і на достовірність декларування показників декларацій з податку на додану вартість наступних податкових періодів, включаючи лютий 2022 року, а тому не могла призвести до покладення на платника податкового боргу із податку на додану вартість у розмірі 149 166,01 грн. на підставі декларації від 21.02.2022 року (за січень 2022 року).
За правовими висновками Верховного Суду у пунктах 85-87 постанови від 18.01.2023 року по справі №500/26/22:
85. Колегія суддів зазначає, що в адміністративному судочинстві добросовісність (несвавільність, розумність, справедливість) рішення суб`єкта владних повноважень означає, що при його прийнятті повинен бути застосований певний стандарт поведінки посадових осіб, що характеризується законністю, транспарентністю та повагою до прав та інтересів суб`єкта приватного права (від лат. Uberrima fides найбільш добросовісний).
86. Враховуючи зміст статті 8 Конституції України та практику Конституційного Суду України (зокрема, Рішення від 20 червня 2019 року № 6-р/2019), верховенство права слід розуміти, зокрема, як механізм забезпечення контролю над використанням влади державою та захисту людини від свавільних дій державної влади.
87. Європейська Комісія «За демократію через право» (Венеціанська Комісія) на 86-му пленарному засіданні 25-26 березня 2011 року у Доповіді «Верховенство права» вказала, що основними критеріями розуміння верховенства права є, зокрема: доступність закону (закон має бути зрозумілим, чітким та передбачуваним); питання юридичних прав мають бути вирішені нормами права, а не на основі дискреції; рівність перед законом; влада має здійснюватися у правомірний, справедливий та розумний спосіб; елементами верховенства права є: законність, включаючи прозорий, підзвітний та демократичний процес введення в дію приписів права; юридична визначеність; заборона свавілля; рівність перед законом.
Як вбачається з вищевикладених обставин, дії податкового органу щодо безпідставного відображення даних про податковий борг ФГ «НАЗАР-АГРО» із податку на додану вартість у розмірі 149 166,01 грн. в інтегрованій картці платника податку ФГ «НАЗАР-АГРО» зазначеним критеріям не відповідають.
Податковий орган на звернення позивача не довів правомірності дій з відображення в інтегрованій картці платника податку ФГ«НАЗАР-АГРО» даних про податковий борг з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., як і протиправно не вчинив відповідних дій щодо виключення даних про такий борг із картки позивача за для відображення дійсного стану зобов`язань позивача перед бюджетом.
Обліковування в інтегрованій картці платника податку ФГ«НАЗАР-АГРО» податкового боргу з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., на яке посилається податковий орган, не містить жодних законних підстав, безумовно суперечить нормам законодавства, принципам Верховенства права, правозастосовчим висновкам Верховного Суду.
Наведене у сукупності доказів свідчить про протиправність відображення даних в інтегрованій картці платника ФГ«НАЗАР-АГРО» про податковий борг з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., оскільки, якщо це дійсно стало однією з підстав відображення відповідачем боргу, допущена позивачем технічна помилка, яка виразилась у відображенні відповідного показника у графі «Код рядка» 18 замість внесення цього показника до графи «Код рядка» 19, спростовується підсумковим фінансовим результатом податкової декларації з ПДВ від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) у графі «Код рядка» 21 та додатком Д2 до декларації, а також значенням графі «Код рядка» 16 (від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного періоду), 16.1. (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та 17 (усього податкового кредиту) податкової декларації від 21.04.2022 року наступного за звітним податкового періоду - за лютий 2022, згідно яких ФГ «НАЗАР-АГРО» задекларовано і має право на податковий кредит у сумі 149 282,00 грн.
До того ж, право ФГ «НАЗАР-АГРО» на податковий кредит у сумі 149 282,00 грн., яке виникло за результатом здійснення господарських операцій в січні 2022 року на суму 8 427 грн. з урахуванням податкового кредиту в сумі 140 855 грн. за попередній звітний період грудень 2021 року, та було задеклароване в податковій декларації з ПДВ від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) і на сьогоднішній день податковим органом не спростовано, залишається чинним і зафіксовано в деклараціях наступних звітних періодів, а застосування відповідальності у вигляді покладання на платника податку податкового боргу 149 166,01 грн., якщо мова йде саме про відповідальність, а не про облікову помилку з боку контролюючого органу з відображення в інтегрованій картці платника податку ФГ«НАЗАР-АГРО» податкового боргу з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., є неспівмірним до зробленої платником технічної помилки при заповненні декларації.
Як вбачається з обставин спору, підтверджених доказами, дії податкового органу щодо внесення і подальшого відображення в інтегрованій картці платника податків ФГ «НАЗАР-АГРО» податкового боргу із ПДВ у розмірі 149 166,01 грн. не мають жодних підстав, оскільки, якщо це стало однією з підстав обліковування відповідачем податкового боргу, допущена позивачем технічна помилка, яка виразилась у відображенні відповідного показника у графі «Код рядка» 18 замість внесення цього показника до графи «Код рядка» 19, спростовується підсумковим значенням податкової декларації з ПДВ від 21.02.2022 року (за січень 2022 року) у графі «Код рядка» 21 та додатком Д2 до декларації, а також значенням графі «Код рядка» 16 (від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного періоду), 16.1. (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) та 17 (усього податкового кредиту) податкової декларації від 21.04.2022 року наступного за звітним податкового періоду - за лютий 2022, згідно яких ФГ «НАЗАР-АГРО» задекларовано і має право на податковий кредит у сумі 149 282,00 грн.
Допущення позивачем зазначеної технічної помилки (описки) при заповненні декларації не може бути підставою для висновку про наявність у ФГ «НАЗАР-АГРО» податкового боргу 149 166,01 грн., оскільки фактична наявність податкового кредиту з ПДВ на суму 149 282,00 грн. підтверджується відповідними податковими деклараціями та зареєстрованими в ЄРПН в січні 2022 року податковими накладними постачальників позивача.
Листи позивача, копії яких наявні в додатках до позову, із відповідними поясненнями щодо допущеної технічної помилки (описки) в декларації за січень 2022 року та безпідставності обліковування податкового боргу з ПДВ, зверненнями про врегулювання ситуації, залишено податковим органом поза увагою.
Крім того, позивач звертався до податкового органу з уточнюючим розрахунком податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок платником податку ФГ «НАЗАР-АГРО» за звітний період січень 2022 року, проте у відповідності до змісту квитанції №2 від 20.03.2024 року податковим органом у прийнятті уточнюючого розрахунку було відмовлено на підставі пункту 48.3 статті 48, пунктів 49.3, 49.8 статті 49 та підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України (щодо неможливості подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій з податку на додану вартість до припинення або скасування воєнного стану).
Отже, позивачем вжито усіх можливих заходів для доведення перед контролюючим органом відсутності перед бюджетом податкового боргу з ПДВ в сумі 149 166,01 грн., проте відповідач протиправно не вчинив жодних дій для приведення інтегрованої картки позивача у відповідність фактичним обставинам.
Відображення в інтегрованій картці позивача відомостей щодо наявності боргу у розмірі 149 166,01 грн. свідчить про невідповідність таких даних фактичним обставинам та первинним документам, оскільки відповідними податковими деклараціями та зареєстрованими в ЄРПН в січні 2022 року податковими накладними постачальників позивача.
Таким чином, наявність у інтегрованій картці позивача відомостей про борг у розмірі 149 166,01 грн. неправильно відображає фактичний стан розрахунків з бюджетом.
У зв`язку із неодноразовими зверненнями та поясненнями позивача, копії яких наявні в додатках до позову, контролюючий орган був самостійно зобов`язаний виправити допущену ним помилку при внесенні даних інтегровану картку позивача щодо наявності боргу у розмірі 149 166,01 грн. шляхом приведення даних інтегрованої картки позивача у відповідність фактичним обставинам для відображення правильних відомостей, проте цього не зробив.
Відтак у зв`язку із відсутністю жодних підстав борг у розмірі 149 166,01 грн. в інтегрованій картці позивача повинен бути відсутній.
Відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом.
Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
У постанові від 13.02.2018 року по справі №816/2042/16 Верховний Суд дійшов висновку, що наявність у платника податків матеріально-правового інтересу в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигід та податкових зобов`язань платника податків, є правомірними, оскільки у випадку, коли неперерахування податку або збору не є наслідком винних дій платника податків, до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або пред`явлена вимога про повне перерахування податкових платежів.
Відображення податковим органом в інтегрованих картках платника відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань спричиняють правові наслідки саме для платника податку, оскільки від правомірності таких дій фактично залежить фінансовий стан платника податків у розрізі розрахунків із бюджетом, зокрема, щодо наявності та вірного розрахунку заборгованості перед бюджетом з урахуванням періоду її виникнення.
За правовою позицією Верховного Суду у постанові від 25.03.2020 року в адміністративній справі №826/9288/18, відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо вірного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.
Згідно правового висновку у постанові Верховного Суду від 02 червня 2022 року у справі №360/2838/20), Верховний Суд неодноразово (зокрема, але не виключно, у постановах від 19 лютого 2019 року (справа №825/999/17) та від 26 лютого 2019 року (справа №805/4374/15-а), від 17 червня 2021 року (справа № 520/7599/19), від 25 березня 2021 року (справа №280/4506/18) вказував, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, належним способом захисту, що відновить порушені права, є вимога про зобов`язання відповідача здійснити дії по відображенню/коригуванню у особовій картці платника податків дійсного стану зобов`язань перед бюджетом, в тому числі, і шляхом виключення неправомірно нарахованих і відображених сум.
Суд у цій справі підстав для відступу від наведених висновків не вбачає.
Частина перша статті 2 КАС України встановлює, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Усталеною є практика Верховного Суду, що ефективний спосіб захисту прав та інтересів особи в адміністративному суді має водночас як забезпечувати максимально дієве поновлення порушених прав за існуючого законодавчого регулювання, так і бути адекватним фактичним обставинам справи, а також узгоджуватися з обов`язком суб`єкта владних повноважень діяти виключно у межах, порядку та способу, передбаченого законом.
Аналогічної позиції Верховним судом дотримався у постанові від 17.01.2024 року у справі № 440/1460/19, зазначивши: Зважаючи на викладене, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що зобов`язання контролюючого органу провести коригування даних інтегрованої картки є адекватним та ефективним способом відновлення порушених прав позивача, що також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 13 лютого 2018 року у справі № 816/2042/16, від 02 жовтня 2018 року у справі № 816/2220/17, від 20 грудня 2018 року у справі № 818/326/17.
З наведеного вище слідує, що в спірних правовідносинах між позивачем та відповідачем законодавством не передбачений більш ефективний спосіб захисту порушеного права, відмінний від зобов`язання відповідача провести коригування даних інтегрованої картки платника податку з ПДВ ФГ«НАЗАР-АГРО» шляхом виключення даних про податковий борг.
За таких обставин, відображення податковим органом в інтегрованій картці платника податку на додану вартість ФГ«НАЗАР-АГРО» податкового боргу в сумі 149 166,01 грн. є неправомірним та безпідставним, не відображає дійсного стану зобов`язань позивача перед бюджетом, а тому вимога позивача про зобов`язання ГУ ДПС у Дніпропетровській області внести зміни до інтегрованої картки платника податків ФГ «НАЗАР-АГРО» шляхом виключення відомостей про наявність податкового боргу з податку на додану вартість в сумі 149 166,01 грн., є належним способом відновлення порушеного права, безумовно відповідатиме законодавству, вищенаведеним правозастосовчим критеріям Верховного Суду та водночас забезпечуватиме максимально дієве поновлення порушених прав позивача за існуючого законодавчого регулювання.
Інші доводи відповідача не спростовують протиправність прийнятого ним рішення.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази, суд погоджується із доводами позивача щодо хибного розрахунку зобов`язання з податку на нерухомість та дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову фермерського господарства НАЗАР АГРО в особі представника адвоката Потапова Костянтина Олександровича до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, про таке.
Частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За відсутності у матеріалах справи підтверджуючих надання правничої (правової) документів, суд наразі позбавлений можливості вирішити питання щодо розподілу судових витрат на відшкодування правничої (правової) допомоги.
Керуючись ст. ст. 2, 77, 78, 242-243, 245-246, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву фермерського господарства НАЗАР АГРО в особі представника адвоката Потапова Костянтина Олександровича до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник