Справа № 560/14393/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 жовтня 2024 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Гнап Д.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання бездіяльністю та безвідповідальністю дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, в якій просить:

- визнати бездіяльністю та безвідповідальністю дії провідних спеціалістів відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян ГУ ПФУ ОСОБА_2 та ІНФОРМАЦІЯ_1 у неприйнятті документів та ненаданні допомоги в оформленні пенсії по втраті годувальника за загиблого військовослужбовця;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області здійснити донарахування недоотриманої частини пенсії починаючи з 29 листопада 2019 року.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, судом встановлено наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пунктів 4-5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, шляхом:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Проте позивачка просить "визнати бездіяльністю та безвідповідальністю дії". Тобто, позовна вимога сформована без врахування положень КАС України.

При цьому суд звертає увагу на те, що позовна заява має містити конкретизовані відомості про суб`єкта владних повноважень, який порушив права позивача, вказувати на право, що підлягає захисту та яке порушив відповідач, конкретні обставини чи факти, з якими позивач пов`язує порушення свого права та які утворюють привід для звернення до суду, а також містити такі ж конкретні вимоги до відповідача, які суд має застосувати з метою захисту порушеного права.

Аналогічної позиції притримується і Верховний Суд, зокрема в ухвалі від 08 листопада 2021 року у справі №9901/357/21.

У позовній заяві відповідачем вказано Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області.

Однак, позовні вимоги сформовані, зокрема, до провідних спеціалістів Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області.

При цьому відповідачем у справах, які розглядаються судом у порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває із цим органом у трудових відносинах (аналогічна позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12 грудня 2023 року у справі № 160/7116/19 та від 24 січня 2024 року у справі № 2340/3410/18).

Суд зауважує, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

Разом з тим, у позивача наявний обов`язок по визначенню (формулюванню) таких на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством, і саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Згідно пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначається, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Водночас, ОСОБА_1 у позовній заяві не вказала адресу електронної пошти.

Згідно з частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Зі змісту термінів "дізналася" та "повинна була дізнатися", що містяться у частині 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, слідує висновок про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому, сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення її прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Таким чином, позивачка, звернувшись до суду 01.10.2024 з позовними вимогами щодо здійснення донарахування недоотриманої частини пенсії з 29.11.2019, пропустила строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку та не надавши доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки повинні бути усунені позивачкою шляхом надання до суду позовної заяви із зазначенням:

- позовних вимог, сформованих згідно вимог КАС України із зазначенням конкретних відповідачів, до яких вони заявляються;

- адреси електронної пошти позивачки;

- подання доказів на підтвердження обставин порушення прав, свобод або законних інтересів позивачки;

- подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої відповідно до вимог статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду з позовними вимогами не пропущено;

- надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 , залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддяД.Д. Гнап