Справа № 140/6513/24
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2024 року ЛуцькСправа № 140/6513/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся з позовом до Волинської митниці (далі відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу №273-о від 15.05.2024 про застосування дисциплінарного стягнення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом відповідача №273-о від 15.05.2024 відносно позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення зазначено вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частиною другою статті 65 Закону України «Про державну службу», що виразилось у неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів та доручень керівників, прийнятих в межах їх повноважень. З прийнятим наказом позивач категорично не погоджується, оскільки такий прийнятий за відсутності з боку позивача скоєння будь-якого реального дисциплінарного проступку, який може свідчити про невиконання посадових обов`язків або про порушення інших норм передбачених пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу». Також позивач вважає, що за результатами службового розслідування не встановлено факту вчинення дисциплінарного проступку, за який можна було застосувати дисциплінарне стягнення (догану). Більше того, в оскаржуваному наказі не зазначено належним чином, які саме дії (чи бездіяльність) були вчинені ОСОБА_1 і в чому полягає суть вчиненого дисциплінарного проступку. На думку позивача, надміру формалізований і упереджений підхід відносно проведення дисциплінарного провадження і відносно сприйняття оскаржуваного наказу призвів до прийняття протиправного наказу і відповідно незаконного та безпідставного стягнення (догани). Крім того, позивач вказує, що відповідачем було порушено процедуру проведення дисциплінарних проваджень в частині забезпечення права особи надати свої пояснення та прийняти участь в засіданнях в межах дисциплінарного провадження, що однозначно свідчить про порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача.

З наведених підстав просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 01.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово (а.с.47).

У відзиві на позовну заяву відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити (а.с.50-56). В обґрунтування цієї позиції вказав, що наказом Волинської митниці від 05.03.2024 №58 порушено дисциплінарне провадження, метою якого було визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку позивачем. При цьому, підставою для проведення дисциплінарного провадження були факти, викладені в доповідній записці завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці від 04.03.2024 №25/2165, а саме вручення головному державному інспектору відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_2 підозри, у зв`язку з отриманням неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття щодо ОСОБА_3 рішення особою уповноваженою на виконання функцій держави. Крім того, відповідач вказує, що транспортний засіб під керуванням ОСОБА_3 у період з 01.01.2023 по 15.07.2023 одинадцять разів перетинав митний кордон України, шість з яких під час зміни відділу митного оформлення №4. Також в одному випадку за кодом 911-1 в графі результат вказано, що митні формальності здійснено, забезпечено ідентифікацію товарів та/або транспортних засобів, однак на приєднаному фото відсутні дата/час здійснення фотозйомки. Вказане, на думку відповідача, свідчить про неналежний контроль за посадовими особами з боку начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці щодо митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України у міжнародному автомобільному пункті пропуску «Устилуг», не забезпечено належних заходів щодо запобігання та протидії корупції. Враховуючи вищевикладене, відповідно до частини десятої статті 69 Закону України «Про державну службу, за неналежне виконання посадових обов`язків дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати до начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці дисциплінарне стягнення, визначене пунктом 2 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» у вигляді догани. Крім того, відповідач вказує, що з метою отримання від ОСОБА_1 відповідних пояснень, останньому було направлено два листи, однак позивач відмовився від надання пояснень. Також, з метою забезпечення ознайомлення ОСОБА_1 із оскаржуваним наказом, останньому було направлено наказ на митний пост «Устилуг» та додатково на наявну в митниці електронну адресу ОСОБА_1 .

З огляду на вищенаведене, представник відповідача вважає, що відсутні підстави для визнання протиправним і скасування оскаржуваного наказу, а відтак, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 05.09.2024 відмовлено у задоволенні клопотання Волинської митниці про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (а.с.109).

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

31.05.2022 ОСОБА_1 уклав з Волинською митницею контракт про проходження державної служби №177, згідно якого ОСОБА_1 призначається на посаду начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці (а.с.27-30).

Відповідно до доповідної записки завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці з метою встановлення обставин, причин та умов, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку запропоновано розглянути питання щодо порушення дисциплінарного провадження відносно начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_4 та головного державного інспектора ВМО №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_5 (а.с.14-15). Зі змісту доповідної записки слідує, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_2 будучи 15.07.2023 близько 23:34 год на території митного пункту пропуску «Устилуг» Волинської митниці на виконання попередньої домовленості ОСОБА_3 , одержав від останньої неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 50 доларів США, за вплив на прийняття особою, уповноваженою на виконання функцій держави головним державним інспектором ВМО №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_6 рішення про завершення митного контролю та оформлення, чим забезпечив безперешкодне здійснення останньою митного контролю та оформлення ОСОБА_3 , транспортного засобу «Opel Meriva» реєстраційний номер НОМЕР_1 та товару, який останньою ввозився на митну територію України, а також нездійснення ОСОБА_6 заходів, спрямованих на виконання згенерованих системою АСАУР ризиків за кодом «401-1» «Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств» та нездійснення перевірки на предмет дотримання вимог статті 191 Податкового кодексу України. Крім того, встановлено, що транспортний засіб «Opel Meriva» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керівництвом ОСОБА_3 систематично здійснював в`їзд на митну територію України через пункт пропуску «Устилуг» під час робочого часу відділу митного оформлення №4.

Наказом Волинської митниці від 05.03.2024 №58 на підставі доповідної записки завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_1 (а.с.16).

Наказом Волинської митниці від 03.04.2024 №89 у зв`язку з необхідністю збору додаткової інформації продовжено строк проведення дисциплінарного провадження порушеного відповідно до наказу Волинської митниці від 05.03.2024 №58 «Про порушення дисциплінарних проваджень» до 03.05.2024 (а.с.18).

Відповідно до подання дисциплінарної комісії остання встановила, що начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_1 незабезпечено належного контролю за посадовими особами відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці, чим порушено пункт 3.1 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці та умов контракту, а тому рекомендовано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків (а.с.31-33).

На засіданні дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи, порушеної відповідно до наказу Волинської митниці від 05.03.2024 №58 «Про порушення дисциплінарного провадження», комісія рекомендувала суб`єкту призначення застосувати до начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці дисциплінарне стягнення у вигляді догани, що підтверджується протоколом від 03.05.2024 №2 (а.с.34-36).

Наказом Волинської митниці від 15.05.2024 №273-о «Про застосування дисциплінарного стягнення» на підставі частини першої статті 64, пункту 5 частини другої статті 65, пункту 2 частини першої статті 66 та відповідно до частини десятої статті 69 Закону України «Про державну службу» за неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, начальнику відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_1 оголошено догану (а.с.13).

Позивач, не погоджуючись із наказом про застосування щодо нього дисциплінарного стягнення, звернувся до суду із цим позовом.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначені Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VІІІ (далі Закон №889-VІІІ) (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин).

В розумінні статті 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частиною другою статті 5 Закону № 889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 65 Закону №889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з пунктом 5 частини другої цієї ж статті дисциплінарними проступками, зокрема є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

У розумінні цієї норми під посадовими обов`язками розуміються ті, які покладаються на державного службовця у зв`язку з обійманням ним конкретної посади у певному органі, та службові обов`язки, які покладаються на нього у зв`язку із набуттям статусу державного службовця. Безпосередні посадові обов`язки кожного державного службовця визначаються у посадовій інструкції.

З аналізу наведених норм слідує, що дисциплінарний проступок - це протиправна винна поведінка (дія або бездіяльність) державного службовця, яка підпадає під ознаки одного з правопорушень, передбачених частиною другою статті 65 Закону. Об`єктом дисциплінарного проступку є службовий обов`язок. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку державного службовця як обов`язкова ознака його складу, є зовнішнім вираженням протиправної поведінки державного службовця. Протиправне діяння дисциплінарного проступку може бути здійснено у формі дії або бездіяльності. Наслідком таких дій є завдання шкоди службовій дисципліні та авторитету державного органу, в якому працює державний службовець. Керівники державної служби є суб`єктами дисциплінарної відповідальності, а з огляду на важливість виконуваних ними організаційно-управлінських завдань та функцій, рівень їхньої відповідальності є вищим порівняно з підлеглими їм державними службовцями.

Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною третьою статті 66 Закону №889-VIII обумовлено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до частини першої статті 67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно частини першої статті 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

За правилами частини першої статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною другою статті 73 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно з пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія (пункт 7 Порядку № 1039).

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно з пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до пункту 31 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Пунктом 32 Порядку №1039 передбачено, що про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Досліджуючи наведені норми права суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, від 26.01.2021 у справі №420/2949/19, від 04.09.2020 у справі №826/6165/17 тощо.

Виходячи з суті спірних правовідносин і предмету доказування у цій справі, судом підлягає дослідженню правомірність висновків стосовно вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами.

Так, у позовній заяві позивач стверджує, що в оскаржуваному наказі не зазначено викладу обставин справи, не конкретизовано, які саме посадові обов`язки не виконав або неналежно виконав позивач.

З даного приводу, суд зазначає, що оскаржуваним наказом до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, а саме: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідач дійшов висновку, що ОСОБА_1 не забезпечив належного контролю за дотриманням посадовими особами відділу законодавства України з питань митної справи, державної служби, антикорупційного законодавства, правил етики поведінки та виконавської дисципліни 15.07.2023 під час митного контролю та митного оформлення ОСОБА_3 , транспортного засобу «Opel Meriva» реєстраційний номер НОМЕР_1 та товару, що є порушенням пункту 1 розділу 3 посадової інструкції, затвердженої 01.07.2022.

Суд зазначає, що наказ, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту наказу. Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 01.11.2022 у справі №380/3045/21.

Досліджуючи оскаржуваний наказ судом встановлено, що останній містить стислий виклад обставин справи, підстав та обґрунтування, а тому оскаржуваний наказ є вмотивованим із зазначенням всіх передбачених законом відомостей, необхідних для висновку про наявність чи відсутність в діях працівника складу дисциплінарного проступку. У наказі вказано про відсутність з боку ОСОБА_1 належного контролю за дотриманням посадовими особами відділу законодавства України з питань митної справи, державної служби, антикорупційного законодавства, правил етики поведінки та виконавської дисципліни, а з огляду на те, що наказ прийнятий на підставі подання дисциплінарної комісії, яке містить повний виклад обставин дисциплінарного проступку, то невідтворення у наказі усіх обставин, не впливає на зміст наказу як такого.

Щодо виявленого порушення, суд зазначає, що в залежності від статусу посади державної служби, слід розрізняти види посадових обов`язків. Так, остання (найнижча) ланка посадової особи державної служби у відповідному підрозділі має менший обсяг і зміст обов`язків, в їх порівнянні із керівником державної служби такого підрозділу, в якого окрім виконання обов`язків, визначених законом, додатково наявні організаційно-розпорядчі функціональні права та обов`язки, як правило пов`язані із загальним керівництвом і контролем.

Так, відповідно до пункту 1 розділу 3 посадової інструкції начальника відділу митного оформлення, затвердженої 01.07.2022 (а.с.38-39) на останнього покладається обов`язок щодо:

забезпечення виконання завдань і функцій, покладених на відділ митного оформлення;

проведення інструктажу особового складу перед початком роботи, планування роботи відділу, розподіл особового складу по робочих місцях;

забезпечення підготовки та своєчасного подання у встановленому порядку аналітичних та інформаційних матеріалів, звітів, оперативних довідок за результатами роботи відділу, щодо виконання заходів, визначених у плані роботи митниці, а також звітів та статистичних даних з питань, що належать до компетенції відділу;

здійснення контролю за дотриманням посадовими особами відділу законодавства України з питань митної справи, державної служби, антикорупційного законодавства, правил етики поведінки, виконавської дисципліни та правил внутрішнього трудового розпорядку, посадових обов`язків, вимог нормативно-правових актів з охорони праці, правил пожежної безпеки;

проведення, в межах компетенції, заходів щодо запобігання та протидії корупції, контроль за їх реалізацією.

Саме за порушення вказаних приписів ОСОБА_1 і притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, контрактом про проходження державної служби від 31.05.2022 №177 передбачено, що особа, відповідно до цього контракту зобов`язується виконати такі завдання та досягти визначених показників результативності, ефективності та якості їх виконання, зокрема, щодо дотримання вимог законодавства (в тому числі антикорупційного), розпорядчих актів Державної митної служби України під час виконання службових обов`язків, додержання службової та виконавської дисципліни, етики поведінки державного службовця шляхом відсутності фактів порушення антикорупційного законодавства, порушень етики поведінки державного службовця, фактів притягнень до дисциплінарної відповідальності.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний здійснювати контроль за посадовими особами відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці, щоб не допускати зв`язків, що ганьблять звання державного службовця або підривають авторитет митного органу, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер, чого у даному випадку ОСОБА_1 здійснено не було, оскільки позивачем, як начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці не здійснено належного контролю за дотриманням посадовими особами відділу законодавства України з питань митної справи, державної служби, антикорупційного законодавства, правил етики поведінки та виконавської дисципліни.

Так, зі змісту доповідної записки слідує, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_2 будучи 15.07.2023 близько 23:34 год на території митного пункту пропуску «Устилуг» Волинської митниці на виконання попередньої домовленості ОСОБА_3 , одержав від останньої неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів в сумі 50 доларів США, за вплив на прийняття особою, уповноваженою на виконання функцій держави головним державним інспектором ВМО №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_6 рішення про завершення митного контролю та оформлення, чим забезпечив безперешкодне здійснення останньою митного контролю та оформлення ОСОБА_3 , транспортного засобу «Opel Meriva» реєстраційний номер НОМЕР_1 та товару, який останньою ввозився на митну територію України, а також нездійснення ОСОБА_6 заходів, спрямованих на виконання згенерованих системою АСАУР ризиків за кодом «401-1» «Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств» та нездійснення перевірки на предмет дотримання вимог статті 191 Податкового кодексу України. Крім того, встановлено, що транспортний засіб «Opel Meriva» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керівництвом ОСОБА_3 систематично здійснював в`їзд на митну територію України через пункт пропуску «Устилуг» під час робочого часу відділу митного оформлення №4. Відтак, начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Устилуг» Волинської митниці ОСОБА_1 не здійснено належного контролю за дотриманням посадовими особами відділу законодавства України з питань митної справи, державної служби, антикорупційного законодавства, правил етики поведінки та виконавської дисципліни.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд дійшов висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача за вчинений останнім дисциплінарний проступок.

Застосований Волинської митницею до ОСОБА_1 вид дисциплінарного стягнення (догана) у повному обсязі відповідає характеру і тяжкості вчиненого позивачем дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Доказів у спростування вказаних порушень позивачем не надано.

Щодо доводів позивача про не надання можливості ознайомитись із усіма матеріалами дисциплінарної справи, суд зазначає наступне.

Частиною шостою статті 74 Закону №889-VIII визначено, що державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Відповідно до частини першої статті 76 Закону України № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Пунктом 31-1 Порядку № 1039 передбачено, що до моменту внесення суб`єкту призначення пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії відповідно до пункту 35 цього Порядку матеріали дисциплінарної справи можуть надаватися для ознайомлення в паперовій або електронній формі працівниками спеціального структурного підрозділу НАДС, секретарем дисциплінарної комісії державному службовцю та/або уповноваженому ним представнику за їх письмовою заявою, в якій зазначається електронна адреса для листування, надсилання матеріалів дисциплінарної справи. Така заява може подаватися в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

До заяви додаються копії документів, що посвідчують особу, а також посвідчують повноваження відповідно до законодавства - у разі подання заяви представником, уповноваженим державним службовцем. Матеріали дисциплінарної справи надаються для ознайомлення після перевірки таких документів.

Таким чином, з урахуванням пункту 31-1 Порядку № 1039, позивач міг скористатись своїм правом на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи до внесення подання дисциплінарною комісією суб`єкту призначення, однак останній таким не скористався.

Щодо тверджень позивача про порушення відповідачем процедури проведення дисциплінарних проваджень в частині забезпечення права особи надати свої пояснення та прийняти участь в засіданнях, суд зазначає наступне.

Так, притягненню до дисциплінарної відповідальності позивача передувала процедура, згідно з якою перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення, що передбачено статтею 75 Закону №889-VIII.

Судом встановлено, що відповідачем на електронну пошту позивача було надіслано лист від 29.04.2024 №25/25/4163, яким повідомлено ОСОБА_1 про порушення щодо нього дисциплінарного провадження та необхідність надання до 03.05.2024 пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (а.с.21), а також лист від 29.04.2024 №25/25/4165, яким повідомлено ОСОБА_1 про необхідність прибуття на засідання дисциплінарної комісії з метою надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (а.с.20), що підтверджується витягами з електронної пошти відповідача (а.с.97-98).

Однак, позивач вказаною гарантією не скористався та пояснень щодо обставин, причин вчинення ним дисциплінарного проступку чи заперечення провини до відповідача не подав, у зв`язку з чим було складено акт про ненадання письмових пояснень від 03.05.2024 (а.с.22). При цьому, будь-яких заперечень щодо отримання листів відповідача від 29.04.2024 на електронну пошту, позивач не надав та не скористався правом на подання відповіді на відзив.

З урахуванням зазначеного доводи позивача про порушення процедури його притягнення до дисциплінарної відповідальності не знайшли свого підтвердження при розгляді даної справи, а тому суд приходить до висновку, що відповідач дотримався встановленої Законом №889-VIII та Порядком №1039 процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Щодо покликань позивача про відсутність вироку суду у кримінальному провадженні щодо підлеглого працівника, слід зазначити наступне.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі X. v. Austria про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі C. v. the United Kingdom про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі Ringvold v. Norway, заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Така ж правова позиція викладена у рішенні Верховного Суду від 16.10.2020 №814/2530/16.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності.

Отже, провівши службове розслідування і встановивши беззаперечні докази вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відповідач не мав чекати набрання законної сили рішенням суду про притягнення підлеглого інспектора до кримінальної відповідальності, щоб притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи встановлені обставини справи та вищенаведені норми чинного законодавства суд дійшов висновку, що відповідачем належними та допустимими доказами доведено правомірність винесення наказу №273-о від 15.05.2024 про застосування дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_1 .

Волинська митниця під час винесення оскаржуваного наказу діяла на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України, а тому позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними, в зв`язку з чим у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Враховуючи те, що у задоволенні позову відмовлено, судові витрати позивачу відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування наказу №273-о від 15.05.2024 про застосування дисциплінарного стягнення, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, с. Римачі, вул. Призалізнична, 13, ).

Повний текст рішення складено 03 жовтня 2024 року.

Суддя Т.М. Димарчук