Справа № 520/23896/24
Суддя: Панов М.М.
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

02 жовтня 2024 р. № 520/23896/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника Головного управління ДПС у Харківській області про залишення позову без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК-ПЕРЕРОБКА" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "КСК-ПЕРЕРОБКА" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25 жовтня 2022 року за № 1925/20-40-18-04-25 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку;

- зобов`язати ГУ ДПС у Харківській області прийняти рішення щодо неможливості своєчасного виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «КСК- Переробка» своїх податкових обов`язків в період з 24 лютого 2022 року - по липень 2023 року.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Представник відповідача 16.09.2024 подав до суду заяву, в якій просить суд залишити адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК-ПЕРЕРОБКА" без розгляду.

Клопотання обґрунтоване тим, що згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Представник відповідача зазначає, що рішення від 25.10.2022 № 1925/20-40-18-04-25 щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку було направлено на адресу ТОВ «КСК- Переробка» 28.10.2022 через Електронний кабінет платника податків, про що свідчить скріншот реєстраційно-моніторингової картки документа, який міститься в матеріалах справи.

Таким чином, дата коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів є 28.10.2022.

Позивач у позові зазначає, що 21.02.2024 отримав рішення від 18.08.2023 № 23617/6/99-00-06-03-01-06 Державної податкової служби України за результатами розгляду скарги на рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25 жовтня 2022 року за № 1925/20-40-18-04-25, проте до суду звернувся з позовом з порушення встановленого тримісячного строку відповідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, позовна вимога про скасування рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25 жовтня 2022 року за № 1925/20-40-18-04-25 заявлена поза межами строку для звернення до суду, оскільки з позовом до суду позивач звернувся лише 28.08.2024 згідно відтиску штампу канцелярії Харківського окружного адміністративного суду на позовній заяві, що перевищує строк більше ніж 3 місяці з дня коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права, відповідач вважає позовні вимоги такими, що підлягають залишенню без розгляду.

Дослідивши матеріали справи та заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано;

3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності;

5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду;

6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява;

7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом;

8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу;

9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд у постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20 зробив висновок про те, що строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому Судова палата наголосила на тому, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду у подібних до цієї справах, суди повинні звертати особливу увагу на момент початку перебігу цього строку і в кожній конкретній справі вирішувати питання про наявність/відсутність підстав вважати його пропущеним, а так само наявність/відсутність підстав вважати такий строк пропущеним з поважних причин.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є не тільки її дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, якщо факт пропуску позивачем строку буде виявлено судом після відкриття провадження, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до норм п. 56.18. ст. 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Разом з цим, норма пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України.

Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України).

Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Така позиція підтверджується постановою Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, в якій Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 у справі № 2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, та сформулював висновок, що строк звернення до суду з адміністративним позовом після закінчення процедури адміністративного оскарження становить один місяць.

Для забезпечення узгодженості судової практики з висновком, викладеним у цій постанові, Верховний Суд зазначив, що під час вирішення тотожних спорів повинні враховуватися наведені висновки щодо застосування норм права незалежно від того, чи перераховані всі постанови Верховного Суду, в яких викладено правову позицію, від якої відступила судова палата у цій справі.

Предметом оскарження у даній справі є скасування рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25 жовтня 2022 року за № 1925/20-40-18-04-25 щодо можливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК-ПЕРЕРОБКА".

Суд зазначає, що згідно статті 42 Податкового кодексу України (далі - ПК України) податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

У разі надіслання (вручення) відповідно до пункту 42.2 статті 42 ПК України документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та «Про електронний цифровий підпис» (абзац 1 пункту 42.4 статті 42 ПК України).

Головне управління ДПС у Харківській області у заяві про залишення позовної заяви без розгляду зазначає, що спірне рішення було направлено на адресу позивача 28.10.2022 через Електронний кабінет платника податків, про що свідчить скріншот реєстраційно-моніторингової картки документа, що свідчить про пропущення позивачем встановленого ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України шестимісячного строку звернення до суду.

Як зазначалось судом раніше, згідно з ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено та позивачем у позовній заяві зазначається, що 21.02.2024 він отримав рішення від 18.08.2023 № 23617/6/99-00-06-03-01-06 Державної податкової служби України за результатами розгляду скарги на рішення ГУ ДПС у Харківській області від 25 жовтня 2022 року за № 1925/20-40-18-04-25, тому саме 21.02.2024 є датою, з якої має обраховуватися передбачений ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України тримісячний строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Позивачем позовна заява подана до Харківського окружного адміністративного суду та зареєстрована судом 28.08.2024 (згідно відтиску штампу канцелярії суду на позовній заяві), тобто з порушенням встановленого ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України тримісячного строку.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, встановлений ч. 4 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, клопотання представника відповідача є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 123, 240, 241, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника Головного управління ДПС у Харківській області про залишення адміністративного позову без розгляду - задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "КСК-ПЕРЕРОБКА" (вул. Силікатна, буд. 1, с-ще Куп`янськ-Вузловий, Куп`янський р-н, Харківська обл., 63709, ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя М.М.Панов