Справа № 160/4593/24
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
02 жовтня 2024 року м. Дніпросправа № 160/4593/24
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чепурнов Д.В.
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу в частині, поновлення на посаді та зобов`язання вчинити певні дії,-
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24.
У відповідності до частини 1 та частини 2 статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Як вбачається з апеляційної скарги, копію рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24 представник ОСОБА_1 адвокат Братцева Н.С. отримала у ЄСІТС 12.07.2024 року.
Разом з тим, апеляційну скаргу представником ОСОБА_1 адвокатом Братцевою Н.С. було подано до суду апеляційної інстанції 26.09.2024 року через систему "Електронний суд".
Враховуючи, те, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції скаржником отримано 12.07.2024 2024 року, а з апеляційною скаргою він звернувся до суду 26 вересня 2024 року, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що скаржником пропущено встановлений законом тридцятиденний строк для звернення до суду з апеляційною скаргою.
При цьому, скаржником було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, яке обґрунтовано тим, що з 12.07.2024 року по 26.09.2024 року позивач, який мешкає у м. Краматорськ, що розташований за 20 км. від лінії фронту не відповідав на телефонні дзвінки його представника адвоката Братцевої Н.С., у зв`язку з чим, остання не мала можливості повідомити клієнту про те, що 12.07.2024 року отримала оскаржуване рішення суду та отримати від клієнта погодження щодо апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Вказує на те, що у період з 12.07.2024 року по 25.09.2024 року м. Краматорськ піддавалось не лише масованим ракетним обстрілам, а й ще обстрілами авіабомбами, у зв`язку з чим, м. Краматорськ тривалий час перебувало без електропостачання та інтернет зв`язку, що є загальновідомою інформацією, у зв`язку з чим ОСОБА_1 зміг зателефонувати своєму представнику - адвокату Братцевій Н.С. лише 26.09.2024 року.
Розглянувши вказане клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо сплати судового збору.
Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Разом з тим, суд зазначає, що правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.
Зміст принципу правової визначеності розкрито у Рішенні від 29 червня 2010 року №17-рп/2010, так Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елемент верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто, обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.
Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.
Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що при вирішенні питання щодо можливості поновлення строку звернення до суду в період дії воєнного стану, необхідно враховувати інтенсивність бойових дій на певній території, загальної воєнної ситуації як в країні, так і в певному регіоні, де знаходиться учасник справи (його представник), при цьому суд має дотримуватися балансу між безпекою учасників справи та дотриманням процесуальних прав учасників справи і засад судочинства.
Разом з тим, у даному випадку пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є надмірним і становить півтора місяці з дня отримання копії оскаржуваного рішення, з огляду на те, що копію рішення отримано 12.07.2024 року, а апеляційну скаргу подано 26.09.2024 року.
При цьому, скаржник посилаючись на те, що позивач, який мешкає у м. Краматорськ, що розташований за 20 км. від лінії фронту не відповідав на телефонні дзвінки його представника адвоката Братцевої Н.С. не надав жодних доказів відсутності телефонного покриття у м. Краматорськ у період з 12.07.2024 року по 26.09.2024 року.
Скаржником не було надано також інформації про кількість та тривалість повітряних тривог у м. Краматорськ, тривалість відключень електроенергії за період з 12.07.2024 року по 26.09.2024 року.
Натомість відносини між позивачем та його представником, зокрема, щодо погодження на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не може впливати на перебіг строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції визнає неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24.
Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.
Приймаючи до уваги, що скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження, проте зазначені ним обставини не є поважними підставами для його поновлення, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, та запропоновувати скаржнику протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.
Керуючись статтями 120, 298 КАС України, суддя,-
Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24 наведені ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року у справі №160/4593/24 - залишити без руху та запропонувати протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.
Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.
Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Чепурнов