Справа № 420/29951/24
Суддя: Хлімоненкова М.В.
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 жовтня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хлімоненкова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної установи «Дар`ївська виправна колонія №10» про зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи «Дар`ївська виправна колонія №10» про зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за час затримки розрахунку.

За приписами п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про відкриття провадження у даній справі, судом встановлено, що даний позов подано без дотримання приписів ч.3 ст.161 КАС України, виходячи наступного.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З прохальної частини позову вбачається, що у ньому позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру.

У відповідності до приписів пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлена ставка судового збору у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 року на рівні 3028,00 грн.

Крім того, у відповідності до ч.3 ст.4 ЗУ Про судовий збір, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч.2 цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З огляду на вказане, розмір судового збору, який підлягає сплату за подання цього позову становить 968,96 грн.

Проте, до позову не додано доказу сплати указаних коштів.

При цьому, з приводу сплати судового збору позивач у позові просить на підставі п.2 та п.3 ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір», у зв`язку із тим, що позивач є військовослужбовець та предметом позову є захист трудових прав, відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Розглянувши вказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення виходячи з наступного.

Статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, сплата судового збору за подання позовної заяви до адміністративного суду, в силу вимог КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з позовом.

Позивач не включений до числа осіб, звільнених від оплати судового збору при подачі позовів, зокрема, до адміністративного суду, що прямо передбачено Законом України «Про судовий збір», а тому є платником судового збору на загальних підставах.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Наведена вище норма кореспондує з приписами ст.8 Закону України «Про судовий збір», яка при цьому визначає умови зокрема для відстрочення сплати судового збору.

У відповідності до ч.1 ст.8 ЗУ "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вказані норми встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку та спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану.

Таким чином, за обґрунтованим клопотанням, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суд може звільнити позивача від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити або розстрочити його сплату.

При цьому, з викладених норм слідує, що законодавством передбачено право, а не обов`язок суду щодо відстрочення стороні сплати судового збору.

Крім того законодавець ставить у залежність право суду відстрочити сплату судового збору саме враховуючи майновий стан сторони. Тобто, єдиною підставою для такого, зокрема, відстрочення є врахування судом незадовільного (тяжкого) майнового стану сторони.

Верховний Суд у своїй ухвалі від 18 червня 2024 року у справі 420/26369/23 вказав, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Водночас, заявник відповідного клопотання має обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або наявність значних труднощів в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, тощо.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, особа, яка звертається до адміністративного суду з позовом, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заявив в частині також щодо сплати судового збору за подання позовної заяви та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Суд враховує, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Проаналізувавши викладене та зміст клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд вважає, що скаржником не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для відстрочення сплати судового збору, оскільки заявник не підтвердив документально неможливості сплати судового збору за подання даної позовної заяви, не підтвердив існування обставин для відстрочення оплати судового збору у розумінні вимог ст. 133 КАС України та ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», доказів з яких би було можливим об`єктивно встановити майновий стан сторони не надано.

З огляду на викладене вище, у суду відсутні правові підстави для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відтак, з метою усунення виявленого судом недоліку позовної заяви, позивачеві необхідно сплатити судовий збір у сумі 968,96 грн та надати до суду підтверджуючий таку сплату документ.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Судовий збір у розмірі 968,96 грн за подачу цього позову до Одеського окружного адміністративного суду має бути перераховано або внесено на рахунок за наступними реквізитами: банк Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку 899998; код класифікації доходів бюджету 22030101; рахунок UA4015756; отримувач - ГУК в Од.обл./Київський р-н/22030101; код за ЄДРПОУ отримувача 37607526, призначення платежу: 101 (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Одеський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Окрім того, суд звертає увагу, що у відповідності до вимог ч.1 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначаються зокрема зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Дослідивши зміст позовної заяви та зміст позовних вимог суд вбачає необхідним звернути увагу позивача на те, що ним не указано за який період необхідно виплатити позивачу середній заробіток за час затримки розрахунку, та якого розрахунку (при звільненні, тощо), коли було проведено цей розрахунок, тощо.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду доказу доплати судового збору, уточнення позовних вимог в частині періоду, за який необхідно виплатити позивачу середній заробіток за час затримки розрахунку, та якого розрахунку (при звільненні, тощо), коли було проведено цей розрахунок, тощо.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина ХЛІМОНЕНКОВА