Справа № 489/4589/23
Суддя: Микульшина Г. А.
Дата ухвалення: 2024-10-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 489/4589/23
Провадження № 2-а/489/4/24
РІШЕННЯ

Іменем України

03 жовтня 2024 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд м. Миколаєва у складі головуючого судді Микульшиної Г.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження без виклику учасників справи (письмового провадження) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною і скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

В серпні 2023 позивач ОСОБА_1 через свого представника адвоката Філевського Р.М. звернулась до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївській міської ради, відповідно до якого просила суд визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 170 від 28.12.2021; поновити строк для звернення з даною позовною заявою до суду.

В обґрунтування своїх вимог посилалась на те, що вона є співвласником житлового будинку АДРЕСА_1 , зареєстрована та постійно проживає за вказаною адресою. 01.12.2021 ОСОБА_1 отримала повідомлення від АТ КБ «ПриватБанк» про накладення арешту на її картковий рахунок, та в подальшому через застосунок «Дія» дізналась про існування відкритого виконавчого провадження щодо неї. При ознайомленні представника позивача з матеріалами виконавчого провадження стало відомо про існування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївській міської ради про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188 - 42 КУпАП № 170 від 28.12.2021. З метою встановлення обставин складання даної постанови та отримання документів, на підставі яких позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності, її представник звернувся із адвокатським запитом до відповідача. Отримавши запитувані матеріали, позивач вважає, що її було притягнуто до адміністративної відповідальності безпідставно, з порушенням встановленої діючим законодавством процедури. Так, припис № 91/1 від 02.09.2021, за невиконання якого на ОСОБА_1 було накладено адміністративне стягнення, визнаний протиправним та скасований в судовому порядку. Також позивач зауважувала, що її не було належним чином повідомлено про проведення перевірки на належному їй об`єкті та про розгляд справи про адміністративне правопорушення. Виклики та повідомлення на її ім`я безпідставно направлялись відповідачем за адресою АДРЕСА_2 , яка не є адресою проживання або реєстрації позивача. Вказане призвело до того, що ОСОБА_1 не мала можливості належним чином скористатись своїми процесуальними правами, передбаченими КУпАП. Крім того, позивач посилалась на те, що до постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності не долучено жодного доказу на підтвердження порушення нею містобудівного законодавства. ОСОБА_1 наполягає на відсутності події і складу адміністративного правопорушення у її діях.

Посилаючись на викладені обставини, позивач звернулась із даним позовом до суду та просить задовольнити заявлені нею вимоги.

Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 17.08.2023 поновлено ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № 170 від 28.12.2021; відрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

31.08.2023 на адресу суду від представника відповідача Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого він просить суд в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, вважає оскаржувану постанову законною та обґрунтованою, посилається на безпідставність вимог позивача. В обґрунтування заперечень проти позову представник відповідача посилався на те, що рішення суду, на підставі якого було скасовано припис про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності № 91/1 від 02.09.2021 на теперішній час не набрало законної сили, відповідно даний припис є чинним. Також зауважував, що буд. АДРЕСА_1 перебуває у непридатному для проживання стані, тому працівниками відповідача було отримано інформацію з Реєстру прав власності на нерухоме майно, згідно якої позивачу ОСОБА_1 на праві власності належить кв. АДРЕСА_3 . Саме за вказаною адресою Управлінням направлялись відповідачу всі виклики та повідомлення. При цьому представник відповідача зазначав, що письмове повідомлення про проведення перевірки дотримання містобудівного законодавства взагалі не передбачено жодним нормативно-правовим актом. Проте таке повідомлення було ними розміщено на офіційному сайті Управління. Також представник відповідача вказував, що особа вважається належним чином повідомленою про обставини проведення перевірки не з часу отримання відповідного повідомлення, а з часу направлення його уповноваженими органами. Враховуючи викладене, представник відповідача вважає, що процедура притягнення позивача до адміністративної відповідальності була ними дотримана в повному обсязі. При цьому представник відповідача вважає, що належними доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення є акт проведення перевірки, припис на усунення порушення вимог законодавства та протокол про адміністративне правопорушення.

Згідно ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 30.11.2023 провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по адміністративне правопорушення зупинено до набрання законної сили судовим рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду у справі № 400/13258/21 або винесення постанови П`ятим апеляційний адміністративним судом у цій справі.

18.07.2024 П`ятим апеляційний адміністративним судом винесено постанову по справі № 400/13258/21.

Відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Миколаєва від 29.07.2024 поновлено провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради; розгляд справи продовжено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Сторони повідомлялись про розгляд справи належним чином, шляхом поштових відправлень та направлення процесуальних документів на електронні адреси учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали справи і встановивши фактичні обставини, встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 є власником 41/100 частки житлового будинку по АДРЕСА_1 . Співвласниками є також ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

02.09.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради було видано припис на ім`я ОСОБА_1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 » (а.с. 60-62). Приписом № 91/1 від 02.09.2021 позивача було зобов`язано:

- усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Виконання будівельних робіт за адресою: м. Миколаїв, вул. Чкалова, 208» шляхом оформлення документів, які дають право на виконання таких видів робіт у строк до 02.11.2021;

- усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 » шляхом розроблення та затвердження належним чином проектної документації для виконання будівельних робіт у строк до 04.10.2021;

- у разі невиконання вимог припису 1,2 привести житловий будинок до попереднього стану, що перебував до самочинного будівництва, а саме відповідно до технічної інвентаризації, яка проводилась КП ММБТІ 22.04.2013 та знесення будівлі розмірами: ширина 12,6 м, довжина-11,2 м, ,та висота-12,8 м у строк до 02.11.2021.

Наказом начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради № 361 від 23.11.2021 призначено проведення позапланової перевірки щодо виконання вимог приписів № 91/1 та № 91/2 на об`єкті: АДРЕСА_1 ; перевірку провести з 10.12.2021 по 23.12.2021 (а.с. 110).

ОСОБА_1 було надіслано повідомлення про здійснення позапланової перевірки від 23.11.2021 за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 97). Як зазначив представник відповідача у відзиві, дані про адресу позивача були отримані на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо належних їй об`єктів нерухомого майна. Будинок АДРЕСА_1 , згідно пояснень представника відповідача, непридатний для проживання.

Водночас згідно витягу з Реєстру територіальної громади м. Миколаєва від 15.08.2023 за № 16.27-вбачається, що ОСОБА_1 з 27.01.2021 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 72).

Відповідно до пояснень позивача, вказаний лист вона не отримувала, оскільки по АДРЕСА_4 не зареєстрована та не проживає.

Згідно акту, складеного за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.12.2021 № 250/2021 перевірено дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 .

У відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення від 23.12.2021, складеного відносно ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки, проведеної за адресою: АДРЕСА_1 , в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не усунули порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на вищезазначеному об`єкті шляхом добровільного приведення житлового будинку до попереднього стану, що перебував до самочинного будівництва, а саме знесення будівлі розмірами: ширина 12,6 м, довжина 11,2 м., висота 12,8 м. Містобудівних умов для проектування об1єкта будівництва або будівельного паспорту забудови земельної ділянки за вказаною адресою станом на 24.11.2021 не надавалось. Станом на 21.12.2021 інформація щодо надання у власність чи користування земельної ділянки за адресою АДРЕСА_1 , в Управлінні земельних ресурсів Миколаївської міської ради відсутня. Таким чином, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не виконали вимог приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 02.09.2021 № 91/1 та № 91/2. ОСОБА_1 повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 12:15 год. 28.12.2021. Повідомлення направлялось за адресою: АДРЕСА_4 (а.с. 24-26).

28.12.2021 начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради винесено постанову № 170 по справі про адміністративне правопорушення від 28.12.2021, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн. Відповідно до вказаної постанови встановлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги приписів від 02.09.2021 № 91/1 та № 91/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 31-33). Розгляд справи про чинення адміністративного правопорушення відбувся за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача посилався на те, що зазначення у вищевказаній постанові припису № 91/2 є технічною опискою.

Згідно рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.08.2023 по справі № 400/13258/21 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 02.09.2021 № 91/1 (а.с. 157-159).

У відповідності до Постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2024 рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.08.2023 в частині визнання протиправним та скасування припису № 91/1 від 02.09.2021 залишено без змін (а.с. 154-156).

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини щодо порядку та підстав здійснення архітектурно-будівельного контролю, в тому числі надання містобудівних умов та обмежень і їх скасування регулюються правовими нормами Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон №3038-VІ).

Статтею 41 Закону №3038-VІ передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553), цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 указаного Порядку закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 5 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Пунктом 9 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Згідно до пункту 16 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Пунктом 17 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 18 Порядку №553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Пунктом 19 Порядку № 553 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Відповідно до пункту 24 Порядку № 553 матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.

Зміст наведених норм свідчить, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 у справі № 521/17659/17.

Доводи позивача про необізнаність про проведення позапланової перевірки суд вважає необґрунтованими з наступних підстав.

Порядком № 553 не передбачено обов`язку органу державного контролю повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланового заходу, хоча пунктом 9 цього Порядку унормовано, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Крім того, пунктом 12 Порядку № 553 покладено на посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснень державного архітектурно-будівельного контролю певні обов`язки зокрема - розміщувати на офіційному веб-сайті органу державне архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведенні позапланової перевірки в день її початку.

Як стверджує представник відповідача у відзиві на позовну заяву , інформація про проведення позапланової перевірки була розміщена на офіційному веб-сайті органу архітектурно-будівельного контролю за посиланням https://mkrada.gov.ua/content/napravlennya-na-provedennya-pozaplanovoi-perevirki.html.

Щодо припису № 91/1 від 02.09.2021, то, як вбачається з матеріалів справи, його було скасовано на підставі рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.08.2023 по справі № 400/13258/21, залишеного в цій частині без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2024.

У відповідності до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП встановлено відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень ст. 280 КУпАП, посадова особа при розгляді справи зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішенні справи.

У відповідності до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

Згідно положень ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, всупереч вищезазначених положень діючого законодавства справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП було розглянуто за її відсутності. При цьому докази про належне сповіщення її про час та розгляд справи в матеріалах справи відсутні. Направлення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо неї за адресою АДРЕСА_4 , на переконання суду, не є належним повідомленням ОСОБА_1 про розгляд справи, оскільки вказана адреса не є адресою її реєстрації, фактичне проживання за вказаною адресою позивачем спростовується та доказів протилежного суду не надано. Натомість з 27.01.2021 ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . За таких обставин ОСОБА_1 не мала можливості належним чином реалізувати свої права, передбачені ст. 268 КУпАП.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення - є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно- правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відповідності до ч. 4 ст. 78 КАС обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Аналізуючи обставини справи, досліджені матеріали, приймаючи до уваги порушення відповідачем вимог щодо належного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи про адміністративне правопорушення, а також враховуючи, що припис про усунення порушень вимог містобудівного законодавства № 91/1 від 02.09.2021 (за невиконання якого позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності) визнано протиправним та скасовано на підставі рішення суду, суд приходить до висновку про обґрунтованість позову та задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Посилаючись на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення позову, визнання протиправною і скасування оскаржуваної постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення, що відповідає положенням п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України.

Положеннями статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Оскільки позов ОСОБА_1 задоволено, то судові витати у розмірі 536,80 грн. підлягають стягненню на її користь з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 18, 19, 139, 241-246, 286 КАС України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною і скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати протиправною і скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 170 від 28.12.2021, винесену начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туовою Оленою Юріївною, та закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість гривень 80 копійок).

Апеляційна скарга на рішення суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Відомості про учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;

відповідач: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, , юридична адреса: м. Миколаїв, вул. Адміральська, 20.

Повний текст рішення складено 03.10.2024.

Суддя Г.А. Микульшина