Справа № 160/25671/24
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 вересня 2024 року Справа 160/25671/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національного Банку України, третя особа-1: Шевченківський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа-2: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

24.09.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 24.09.2024 року через систему «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 до Національного Банку України, третя особа-1: Шевченківський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа-2: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Національного банку України з повернення без виконання платіжної інструкції Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №12385 та №12386 від 04.06.2024 року про безспірне списання з рахунків Фонду гарантування вкладів коштів по виконанню рішення суду в справі №204/7346/13 виконавче провадження від 13.03.2024 року №74423281;

- зобов`язати Національний банк України належним чином виконати платіжні інструкції Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №12385 та №12386 від 04.06.2024 року про безспірне списання з рахунків Фонду гарантування вкладів по виконанню рішення суду у справі №204/7346/13, виконавче провадження від 13.03.2024 року №74423281.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.09.2024 року, зазначена вище справа була розподілена та 25.09.2024 року передана судді Пруднику С.В.

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

З огляду на пп.2 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, який становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 р. №3460-IX установлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 гривень.

Позовна заява подана представником позивача в електронній формі через Електронний суд.

Таким чином, судовий збір за позовною вимогою немайнового характеру із застосуванням коефіцієнту пониження становить 968,96 грн (3028,00 грн х 0,4 х 0,8).

Відтак, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 968,96 грн. сплаченого на наступні реквізити:

отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП

код банку отримувача (МФО): 899998

рахунок отримувача (IBAN): UA4004632

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

До позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору. Водночас, позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що він звільнений від сплати судового збору згідно положень п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону №3674-VI (позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі).

Суд констатує, що предметом цього спору не є стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Такий предмет мала справа, в ході виконання рішення в якій відповідач вчинив спірні дії (справа №204/6150/18-ц), однак це не змінює природу саме наявного наразі спору він є спором не про стягнення заробітної плати, а про визнання протиправними дій суб`єкта владних повноважень, відповідач і позивач не мали між собою раніше трудових відносин, позивач на заявляє до стягнення з відповідача заробітної плати та не просить поновити себе на посаді у відповідача. Отже, зазначена підстава для звільнення від сплати судового збору не підлягає застосуванню до юридичної ситуації позивача.

Також позивач посилався на положення ст. 8 Закону №3674-VI (розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю).

Згідно ч. 1 ст. 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положення частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України як загальної норми, що регулює питання звільнення від сплати судового збору, деталізовані конкретизуючими нормами спеціального закону - статтями 5 та 8 Закону №3674-VI, що свідчить про необхідність при застосуванні положень статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України та вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору осіб, не зазначених у статті 5 Закону №3674-VI застосовувати критерії, визначені статтею 8 цього Закону.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

На підтвердження свого майнового становища позивачем надано відомості з ДПС щодо його доходу за 2023 рік. Згідно таких відомостей позивач за 2023 рік отримав 350,77 грн доходу.

Належними та достатніми доказами для підтвердження скрутного майнового становища позивача можуть бути довідки про доходи з органів державної податкової інспекції, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, документів про нарахування субсидій, документів про надання соціальної допомоги тощо.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 10.10.2019 року по справі № 215/3329/19.

Позивачем надано відомості про свої доходи за 2023 рік, однак поза розумним сумнівом, що життєдіяльність особи вимагає певних витрат, в зв`язку з чим суд не визнає наведений доказ таким, що дає можливість повно та всебічно оцінити майновий стан позивача, оскільки дохід в 350,77 грн очевидно не може бути єдиним джерелом існування особи протягом року.

Оскільки позивачем не надано достатніх доказів для оцінки його майнового стану, така оцінка судом не може бути здійснена, в зв`язку з чим відсутні підстави для висновку про наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору.

Суд звертає увагу, що належним підтвердженням майнового становища позивача буде надання доказів для всебічної оцінки такого стану, разом з відповідними поясненнями (відомості про зареєстровані речові права, про джерела існування, про сімейний стан і тд).

Посилання позивача на те, що предметом спору є захист його трудових прав судом відхиляються з огляду на те, що звільнення від сплати судового збору за цією підставою (п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI) є правом суду, що може бути застосовано лише «враховуючи майновий стан сторони» (перші слова ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI). Оскільки суд позбавлений можливості належним чином оцінити майновий стан позивача через неповноту охарактеризування позивачем такого стану, відсутні підстави для застосування усіх пунктів ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI, а також ч. 2 ст. 8 Закону №3674-VI як підстав для застосування відповідних пільг щодо сплати судового збору.

Відповідно до ч. 4, 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем до позовної заяви додано платіжні інструкції на примусове списання коштів від 04.06.2024 року №12385 та №12386, на яких наявна відмітка про їх повернення без виконання, а надавачем платіжних послуг є відповідач. Отже, зміст цих інструкції містить відомості про порушення прав позивача, що має значення для обчислення строку звернення до суду, адже перебіг такого строку розпочався на наступний день після обізнаності позивача про порушення його прав. Таким днем є або дата ознайомлення позивача з вказаними платіжними інструкціями, в яких наявні відповідні відмітки, або дата отримання позивачем листа третьої особи-1 №45149/27.10-24 від 29.08.2024 року. Суд зауважує, що надані платіжні інструкції не вказано в додатках до зазначеного листа третьої особи-1, тобто вони отримані позивачем іншим чином.

Як наслідок, позивачу належить підтвердити документально обставини ознайомлення з кожним з цих документів.

Згідно з ч. 5 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Відповідно до ч.1 ст. 50 Кодексу адміністративного судочинства України якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

За приписами положень частини 1 та 2 статті 49 КАС України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно ч.5 ст.49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Отже, зміст наведених норм процесуального Закону свідчить на користь висновку, що саме суд уповноважений вирішувати питання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача чи відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання (в залежності від порядку провадження- спрощене чи загальне), з власної ініціативи або за клопотанням учасників справи.

Згідно ч.4 ст.49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, визначені ст. 167 КАС України.

Відтак, самостійне залучення позивачем до участі в справі третьої особи шляхом зазначення її в позовній заяві суперечить вимогам статей 49 та 160 КАС України, позаяк вступ третіх осіб до участі у справі відбувається за ухвалою суду.

У разі необхідності, позивач одночасно з поданням до суду позовної заяви може подати заяву про залучення третьої особи на стороні позивача чи відповідача. Втім, вказана заява повинна бути викладена окремо, з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України, та додана до позову відповідно ч.5 ст.161 КАС України.

Окрім того, згідно із приписами п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Проте, всупереч п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у поданій до суду позовній заяві не зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національного Банку України, третя особа-1: Шевченківський відділ державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа-2: Уповноважений Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн. сплаченого на наступні реквізити:

отримувач коштів: ГУК у Дн-кій обл./Чечел.р/22030101

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП

код банку отримувача (МФО): 899998

рахунок отримувача (IBAN): UA4004632

код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу:

*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа;

- уточнену позовну заяву, оформлену відповідно до викладених в мотивувальній частині цієї ухвали зауважень, із зазначенням відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету разом з доказами її направлення іншим учасникам справи в підсистемі «Електронний Суд»;

- засвідчені належним чином копії доказів на підтвердження дати ознайомлення ОСОБА_1 з платіжними інструкціями на примусове списання коштів від 04.06.2024 року №12385 та №12386, в яких наявні відмітки про їх повернення без виконання, а також з листом Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції №45149/27.10-24 від 29.08.2024 року;

- заяви про залучення третьої (третіх) особи (осіб), викладеної з урахуванням положень ч.4 ст.49 КАС України (на боці кого саме (позивача чи відповідача)).

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник