Справа № 420/18868/24
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
01 жовтня 2024 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючої судді Бойко О.Я.,
розглянувши у порядку письмового провадження питання про витребування доказів по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комунальної установи Одеського обласного центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправним та скасування рішення серії 12 ААГ № 887751 та зобов`язання внести зміни в довідку МСЕК,-
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Комунальної установи Одеського обласного центру медико-соціальної експертизи про визнання протиправним та скасування рішення серії 12 ААГ № 887751 та зобов`язання внести зміни в довідку МСЕК.
Ухвалою суду від 15.07.2024 суд відкрив провадження у справі та вирішив розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Під час дослідження матеріалів справи суд встановив, що в обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що йому встановлена ІІІ група інвалідності за загальним захворюванням, з чим він не погоджується, оскільки відповідно до акту спеціального розслідування нещасного випадку, який стався 07 серпня 2023 року об 19 год. 52 хв., форма Н-1/Н з позивачем стався нещасний випадок на виробництві під час перебування на робочому місці на території підприємства під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця у робочий час.
Таким чином, предметом розгляду вказаного адміністративного позову є питання щодо правомірності визначення відповідачем причини інвалідності: загальне захворювання при встановленні позивачу ІІІ групи інвалідності згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12ААГ № 887751.
При цьому, суд встановив, що відповідно до п.3 Положення про медико-соціальну експертизу, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 р. № 1317 медико-соціальна експертиза проводиться особам, що звертаються для встановлення інвалідності, за направленням лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я після проведення діагностичних, лікувальних і реабілітаційних заходів за наявності відомостей, що підтверджують стійке порушення функцій організму, обумовлених захворюваннями, наслідками травм чи вродженими вадами, які спричиняють обмеження життєдіяльності.
Медико-соціальна експертиза потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання проводиться після подання акта про нещасний випадок на виробництві, акта розслідування професійного захворювання за встановленими формами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (Офіційний вісник України, 2019 р., № 34, ст. 1217), висновку спеціалізованого медичного закладу (науково-дослідного інституту професійної патології чи його відділення) про професійний характер захворювання, направлення лікувально-профілактичного закладу охорони здоров`я або роботодавця чи профспілкового органу підприємства, на якому потерпілий одержав травму чи професійне захворювання, або територіального органу Пенсійного фонду України, суду чи прокуратури.
При цьому, відповідно до поданих до суду матеріалів справи у суду відсутні відомості щодо документів, які надавались при проходженні медико-соціальної комісії.
У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що обґрунтованість доводів, які викладені позивачем у позові перевірити неможливо, оскільки медико-експертна справа позивача знаходиться в Державному закладі «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» м. Київ. При цьому, відповідач зазначив, що медико-експертна справа позивача містить документи, які стали підставою для прийняття рішення про встановлення позивачу ІІІ групи інвалідності з причиною «загальне захворювання», зокрема направленням на МСЕК за встановленою формою, в якому має бути вказано діагноз та підстави направлення позивача на МСЕК.
Таким чином, з урахуванням зазначеного, з метою перевірки всіх обставин у даній справі суд вважає за необхідне витребувати у Державного закладу «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» м. Київ медико-експертну справу позивача.
Відповідно до ч. 3. ст. 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.
Приписами ч. 4 ст. 9 КАСУ визначено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Зупинення провадження в адміністративній справі - це тимчасове припинення вчинення у справі будь-яких процесуальних дій у зв`язку з обставинами, що перешкоджають розглядові справи, до моменту, коли ці обставини перестануть існувати або будуть вчинені необхідні дії.
З урахуванням того, що судом витребувані документи, підготовка яких займе певний час, суд вважає за необхідне зупинити провадження по справі з метою дотримання процесуальних прав осіб, що приймають участь у справі, а також надання сторонам можливості бути обізнаними, про докази, які наявні у спірних правовідносинах та не надані відповідачем по справі, як того вимагає закон (ст. 162 КАСУ).
З огляду на необхідність дотримання судом вказаних процесуальних гарантій, з метою забезпечення принципу рівності сторін по справі та забезпечення справедливого балансу, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження по справі.
Статтею 236 КАС України визначено, що суд зупиняє провадження у справі в разі: направлення судового доручення щодо збирання доказів до надходження ухвали суду, який виконував доручення, про виконання доручення або неможливість виконання доручення.
Положення цієї норми передбачає обов`язок суду зупинити провадження у разі об`єктивної неможливості розгляду справи.
При цьому, ця норма також передбачає умову - коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
На думку суду, витребування зазначеного рішення становить об`єктивну неможливість розгляду справи без отримання цих доказів.
Аналогія закону це засіб заповнення прогалин у законодавстві, який полягає в застосуванні до нього іншої норми закону, яка регламентує подібні відносини.
На другій стадії процесу правозастосування при виборі та аналізі норми права, яка має бути застосована до конкретного випадку, іноді виявляється відсутність такої норми. Тобто, виникає ситуація, в якій конкретне рішення спірного питання повністю або в якійсь частині законом не передбачено є прогалина в законодавстві.
Способи ж подолання прогалин це ті правові інструменти, які дозволяють в процесі правозастосування миттєво вирішити казус, що перебуває у сфері правового регулювання, якщо нормами права його безпосередньо не передбачено. Правозастосувач долає прогалину. Тому суду надається право вирішувати такого роду справи за допомогою аналогії закону.
Вказане знайшло своє відображення у ч.6 ст. 7 КАС України, яка визначає, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.
Керуючись ст. ст. 80, 236 КАС України, суд, -
1.Витребувати у Державного закладу «Центральна медико-соціальна експертна комісія МОЗ України» м. Київ медико-експертну справу ОСОБА_1 .
2.Витребувані докази по справі надати до суду до 11 жовтня 2024 року.
Ухвала в частині витребування доказів не належить до окремого оскарження.

Ухвала набирає законної сили у строки, визначені ст.256 КАС України.

Ухвала в частині зупинення може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу прийнято в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.Я. Бойко