Справа № 520/27303/24
Суддя: Садова М.І.
Дата ухвалення: 2024-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2024 року Справа № 520/27303/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Садова М.І., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоров`я «Обласний центр медико-соціальної експертизи», Харківської обласної МСЕК № 2, Харківської міжрайонної спеціалізованої целеброваскулярної МСЕК № 23 про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій, стягнення матеріальних витрат,

у с т а н о в и в :

позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідачів у якому просить: -визнати дії відповідача по встановленню не існуючого діагнозу згідно з МКХ-10 протиправними та незаконними; - зобов`язати відповідача здійснити дії щодо відновлення законних прав та інтересів позивача і видати нову довідку про призначення ІІ групи інвалідності, або ІІІ групи без зазначення строку перегляду відповідно до постанови КМУ №10 від 21 січня 2015 року з вказанням діагнозу Е 72.1 згідно з Міжнародною класифікацією хвороб 10; - стягнути на користь позивача матеріальні витрати в розмірі 6998,88 грн.

Вважаю, що цей адміністративний позов необхідно залишити без руху, виходячи з наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з п. п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів. Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Із адміністративного позову убачається, шо позивачем заявлено вимоги про визнання дій відповідача протиправними та зобов`язання до вчинення дій, стягнення майнових витрат, однак не вказує до кого саме із трьох відповідачів, які вказані у адміністративному позові, вони звернені; хто із відповідачів порушив права позивача та обставини порушення таких, а також докази, які б підтверджували вказані обставини; докази понесення матеріальних витрат, сума до стягнення якої заявлена позивачем, та до кого заявлена така вимога.

Щодо строку звернення суду із адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Позивачем заявлено позовну вимогу про визнання дій відповідача щодо встановлення неіснуючого діагнозу. Наводить аргументи про те, що такий діагноз було поставлено також у 2023 році, під час проходження МСЕК повторно.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 квітня 2023 року у справі № 320/12137/20 зауважила, що частинами другою та третьою статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків. Отже, такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Поновлення строку на звернення до суду неодноразово розглядалося Верховним Судом, зокрема у справах № 500/4332/22 та № 500/1185/21. Верховний Суд зауважує, що норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Водночас, згідно усталеної судової практики поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (аналогічний висновок висловлений, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2023 у справі №140/1770/19).

Суд установив, що позивач звернувся до суду за захистом свого порушеного права 30.09.2024, тобто із значним пропуском шестимісячного строку, адже неіснуючий діагноз було вказано також під час проходження повторного огляду у МСЕК у 2023 році.

Дані обставини також підтверджено листом Комунального закладу охорони здоров`я «Обласний центр медико-соціальної експертизи» від 28.08.2024, що свідчить про активність дій позивача щодо зазначеного питання, однак не підтверджує обставин, коли позивач дізнатися про нього, адже такий, суд повторно відмічає, був указаний під час проходження у 2023 році огляду МСЕК повторно, і саме тоді, на переконання суду, позивач міг дізнатися про неіснуючий діагноз.

З огляду на наведене, суддя дійшов висновку про те, що позивач пропустив строк звернення до суду, заяви про поновлення строку не подано та причин його пропуску не наведено у адміністративному позові, а тому суд прийшов висновку про залишення адміністративного позову без руху та пропонує позивачу протягом десяти днів звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду протягом десяти днів заяву про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин приходжу переконання, що оскільки адміністративний позов подано без додержання вимог ст. ст. 122, 123, 160 КАС України, а відтак такий необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху у відповідності до ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 248, 259, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

п о с т а н о в и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоров`я «Обласний центр медико-соціальної експертизи», Харківської обласної МСЕК № 2, Харківської міжрайонної спеціалізованої целеброваскулярної МСЕК № 23 про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій, стягнення матеріальних витрат - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом десяти днів з вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М. І. Садова