Справа № 520/8938/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху після відкриття

01 жовтня 2024 року Справа № 520/8938/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Шаркової А.В.,

за участю:

представника позивача - Лаврової М.А.,

представника відповідача Північно-східного офісу Держаудитслужби - Головні Л.А.

представника відповідача Державної аудиторської служби України - Чорної Ю.О.

розглянувши у підготовчому засіданні у місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду питання про залишення позовної заяви без руху у справі №520/8938/23 за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" (м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) в особі регіональної філії "Південна залізниця" (вул. Євгена Котляра, буд. 7, м. Харків, 61052, ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків,61022, ), Державної аудиторської служби України (вул. П. Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, 04070, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії посадових осіб Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України щодо зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 №П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 №П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, №П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04 2019;

- стягнути з Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України збиткі у розмірі 150831,72 грн..

Ухвалою судді від 26.04.2022 провадження у справі відкрито. Розгляд справи ухвалено здійснювати відповідно до положень ст. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження.

В подальшому, ухвалою від 18.05.2023 клопотання Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін - задоволено частково. Здійснено перехід до стадії підготовчого провадження у порядку загального позовного провадження по справі 520/8938/23.

У вказаній ухвалі суду попереджено учасників сторін, що питання дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, а в разі, якщо такий строк пропущено, поважності причин його пропуску та наявності підстав для його поновлення, вирішив розглянути на стадії судового розгляду після встановлення відповідних фактичних обставин.

11.05.2023 до канцелярії суду від представника Північно-східного офісу Держаудитслужби надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2023, залишеною без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2023, задоволено клопотання представника Північно-східного офісу Держаудитслужби про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 520/8938/23. Визнано неповажними причини пропуску Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» строку звернення до суду із позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії. Позовну заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, позивач подав касаційну скаргу, у якій просить їх скасувати, а справу направити для продовження розгляду.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 13.06.2024 касаційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Південна залізниця» - задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 27.06.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2023 - скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції Харківського окружного адміністративного суду.

Справа надійшла до Харківського окружного адміністративного суду 28.06.2024.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.07.2024 прийнято адміністративну справу №520/8938/23 до провадження.

Судове засідання по даній справі призначено на 01.10.2024 о 15:30.

У підготовче судове засідання всі сторони прибули.

Судом постановлено питання щодо залишення позовної заяви без руху з підстав пропущеного строку звернення до суду, враховуючи позицію Верховного Суду, що викладена в постанові від 13 червня 2024 року по справі.

Представник позивача підтримав вказану позицію суду та просив залишити позовну заяву без руху та надати строк для усунення недоліків.

Представник відповідача Північно-східного офісу Держаудитслужби посилався на окрему думку судді Верховного Суду Мартинюк Н.М. до постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 червня 2024 року у справі №520/8938/23, а саме вказував, що позивач мав розумний строк і достатню можливість для спростування сумніву про дотримання ним строку звернення до адміністративного суду та безперешкодно використав їх у суді першої інстанції, зазначено що залишення судом першої інстанції позовної заяви без розгляду без її попереднього залишення без руху не вплинуло на законність ухвали від 27 червня 2023 року.

Представник відповідача Державної аудиторської служби України підтримав вказану позицію суду про залишення позовної заяви без руху оскільки потрібно надати позивачеві можливості повідомити про інші причини поважності пропуску строку на звернення до суду.

Після відкриття провадження у справі, судом з`ясовано, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, тому суд зазначає про таке.

Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Поряд з цим, суд ураховує, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.3 ст.123 КАС України).

Отже, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Суд зазначає, що вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини 3,4 статті 123 КАС України).

Такі ж висновки були викладені Верховним Судом у постанові від 23.08.2022 у справі №826/2098/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У ч. 1 ст. 122 КАС України зазначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналізуючи зміст ст. 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином цією статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Разом з тим, після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, але такий може бути залишено без розгляду лише на тій підставі, що пропущено строк звернення, якщо судом не буде встановлена наявність поважних причин для пропуску такого строку.

В цьому випадку предметом оскарження позивачем в судовому порядку є дії посадових осіб Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України щодо зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 №П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 №П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, № П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04 2019; стягнення з Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України збитки у розмірі 150831,72 грн..

Як свідчить зміст позову, позивач мотивує своє звернення до суду тим, що у Вимозі про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021, а саме: в пунктах 74, 75, 76, 77 вказане зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 № П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 № П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, №П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04.2019.

Крім того, позивач мотивує своє звернення до суду вимогою про стягнення з Північно-східного офісу Держаудитслужби збитків у розмірі 150831,70 грн. тим, що позивачем понесені витрати на сплату судового збору при поданні позовів про стягнення збитків за договорами до Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/2844/21, до Господарського суду Кіровоградської області та Центрального апеляційного господарського суду по справі № 912/2128/21, до Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/2848/21, Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/4804/21; а також стягнуті з позивача по справі № 912/2128/21 витрати на правову допомогу та витрати на проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи Вимога про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021 була оформлена в червні 2021 року за результатами планової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за період з 01.01.2017 по 30.06.2020.

Державною аудиторською службою України на підставі проведеної ревізії було 24.06.2021 сформовано та направлено на адресу Акціонерного товариства «Українська залізниця» Вимогу про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 № 000500-14/7930-2021, яка була отримана АТ «Українська залізниця» 30.06.2021, що не заперечується позивачем.

Тобто, з 30.06.2021 позивач знав про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, проте з позовною вимогою про визнання протиправними дій посадових осіб Офісу щодо зобов`язання відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами (пункти 74, 75, 76, 77 Вимоги) звернувся до суду лише 21.04.2023, тобто після спливу 6-місячного строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.

В частині стягнення з Північно-східного офісу Держаудитслужби збитків у розмірі 150831,70 грн., судом встановлено, що рішення суду (першої інстанції) в межах справ №922/2844/21, №912/2128/21, №922/2848/21, № 922/4804/21 позивачем отримано, зокрема справа № 922/2844/21 14.12.2021р., справа № 912/2128/21 - 20.09.2022р., справа № 922/2848/21 09.11.2021р., справа № 922/4804/21 08.02.2022.

Суд наголошує, що в матеріалах справи відсутні докази поважності пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою, окремо представник позивача зазначає, про відсутність факту пропуску строку звернення до суду.

Також необхідно зазначити, що Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PEREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94; CASE OF KREUZ v. POLAND № 28249/95).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

При цьому суд звертає увагу, що початком строку звернення до суду є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Оскільки, дане поняття за своєю суттю є оціночним, тому суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

Європейський суд з прав людини у справі Пономарьов проти України зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

При цьому підставами для визнання причин пропуску строку звернення із позовом поважними, визнаються лише обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Проте, зазначені позивачем у заперечені твердження щодо дотримання ним строків звернення до адміністративного суду з позовом суд вважає необґрунтованими. Жодних інших підстав поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не повідомлено та будь-яких доказів на їх обґрунтування суду не надано.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем не надано суду заяви про поновлення строку звернення та докази поважності причин його пропуску.

За таких обставин, позивач має надати до суду докази звернення до суду в межах строку звернення до суду, або подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин його пропуску.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Наведене вище свідчить про те, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, що згідно частини 1 статті 169 цього Кодексу є підставою для постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 14, 15 ст. 171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху до надання позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою або закінчення десятиденного строку на усунення недоліків позовної заяви.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно:

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин його пропуску.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 171, 240, 248, 256, 293 КАС України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" (м. Київ, вул. Єжи Гедройця, 5, ) в особі регіональної філії "Південна залізниця" (вул. Євгена Котляра, буд. 7, м. Харків, 61052, ) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов., м. Харків,61022, ), Державної аудиторської служби України (вул. П. Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, 04070, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду за адресою: м. Харків, м-н Свободи, 6.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.