Справа № 420/30373/24
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
01 жовтня 2024 року м.Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Юридичного департаменту Одеської міської ради Одеська область Карпухіної Лілії Володимирівни, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, -
ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Юридичного департаменту Одеської міської ради Одеська область Карпухіної Лілії Володимирівни, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», в якій просить суд:
- визнати протиправними дії державного реєстратора на нерухоме майно ОСОБА_2 , щодо відмови у держаній реєстрації прав та їх обтяжень від 12.09.2024 р.;
- зобов`язати державного реєстратора прав на нерухоме майно Карпу ОСОБА_3 :
вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про іпотеку квартири загальною площею 48,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що було зареєстровано в Державному реєстрі іпотек у зв`язку із укладенням Договором іпотеки укладеним між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та ОСОБА_4 , посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області Поведьонковою 1.1. 05.07.2007 р. за реєстр. № 1383, реєстраційний номер обтяження 8558007;
вилучити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про заборону на нерухоме майно, а саме на квартиру загальною площею 48,9 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що було зареєстровано в Державному реєстрі заборони відчуження об`єктів нерухомого майна у зв`язку з укладанням Договору іпотеки між Публічним акціонерним товариством «державний ощадний банк України» та ОСОБА_4 , посвідченим приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Одеської області Поведьонковою І.І. 05.07.2007 р. за реєстр. № 201, реєстраційний номер обтяження 5253638.
Відповідно до приписів частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно із частиною першою статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Положеннями пункту 7 частини першої статті 4 КАС визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
За правилами пункту 1 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Разом з тим неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.
Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку із чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.
Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язані з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.
За правилами частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
З огляду на викладене, ураховуючи суть та суб`єктний склад спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що спір про скасування рішення відмови у держаній реєстрації прав та їх обтяжень та вилучення з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про іпотеку квартири та запис про заборону на нерухоме майно, має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою.
Також, оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто реєстраційні дії були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, здійснено державним реєстратором державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням чи порушенням вимог законодавства.
Крім того, суд звертає увагу на правову позицію, викладену, зокрема, в її постановах від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16, від 28 листопада 2018 року у справі № 823/1508/16, від 16 січня 2019 року у справі № 823/692/17, від 20.12.2018 року у справі № 826/6720/17, відповідно до якої спір про скасування рішення та/або запису про державну реєстрацію речового права на нерухоме майно за іншою особою є приватноправовим та з огляду на суб`єктний склад має бути вирішений за правилами цивільного або господарського судочинства.
Оскільки звернення позивача до суду з цим позовом покликане необхідністю захисту його прав не у сфері публічно-правових відносин, а його майнових прав, суд дійшов висновку про те, що цей спір не є публічно-правовим і з огляду на суб`єктний склад сторін має вирішуватися в порядку цивільного судочинства.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі.
Відтак зважаючи на викладене, а також беручи до уваги суб`єктний склад сторін, предмет спору та характер спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що даний спір не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, а тому відмовляє у відкритті провадження.
Суд роз`яснює позивачу, що розгляд такої справи віднесено до юрисдикції господарського суду за правилами цивільного судочинства.
Повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Керуючись ст.ст. 170, 243, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суддя,-
Відмовити у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Юридичного департаменту Одеської міської ради Одеська область Карпухіної Лілії Володимирівни, третя особа - Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії.
Роз`яснити позивачу, що даний спір підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.
Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами.
Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.
Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя А.В. Бутенко