Справа № 539/3252/24
Суддя: Пилипчук М. М.
Дата ухвалення: 2024-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 539/3252/24
Провадження № 2-а/539/35/2024
УХВАЛА

01 жовтня 2024 року місто Лубни

Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Пилипчука М. М.

за участю секретаря судового засідання Крайсвітньої Н. М.,

представника ОСОБА_1 адвоката Шестакова О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Лубенського міськрайонного суду Полтавської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 05 червня 2024 року № 13853.

Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 19 серпня 2024 року поновлено ОСОБА_1 строк на звернення до суду з указаним позовом, прийнято до розгляду позовні заяву, визначено розгляд справи здійснювати у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін, призначено судове засідання на 06 вересня 2024 року.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді в нарадчій кімнаті по іншій кримінальній справі розгляд справи було відкладено на 01 жовтня 2024 року.

У судове засідання позивач та відповідач не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи. Позивач брав участь у судовому засіданні 01 жовтня 2024 року через представника.

Враховуючи підстави та предмет спору, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною четвертою статті 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, визначальною ознакою публічно-правового спору, розгляд якого здійснюється у порядку адміністративного судочинства, є наявність серед сторін такого спору відповідача суб`єкта владних повноважень, котрий у межах спірних правовідносин діє на виконання владних управлінських функцій чи делегованих повноважень.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 від 05 червня 2024 року № 13853 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною третьою статті 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) та накладення штрафу у розмірі 25 500 грн.

Відповідно до статті 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з пунктом 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 лютого 2022 року № 154 (далі Положення № 154) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до пункту 3 Положення № 154 районні територіальні центри комплектування та соціальної підтримки як структурні підрозділи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя підпорядковуються відповідному територіальному центру комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, області, мм. Києва та Севастополя, на території відповідальності якого вони перебувають згідно з адміністративно-територіальним устроєм України.

Пунктом 7 Положення № 154 визначено, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, мм. Києва та Севастополя є юридичними особами публічного права, мають самостійний баланс, реєстраційні рахунки в органах Казначейства.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 210-1 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 17 вересня 2020 року № 742/2298/17.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який нормами права покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 210-1 КУпАП.

Згідно з частиною четвертою статті 48 КАС України якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача (частина п`ята статті 48 КАС України).

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому, обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

У судовому засідання суд роз`яснив представнику позивача зміст вказаних норм права та право на звернення до суду з клопотанням про заміну первісного відповідача належним відповідачем або залучення співвідповідача.

Представник позивача у судовому засіданні вказував на те, що він залучив належний суб`єктний склад учасників судового процесу та не заперечував щодо залучення судом другого відповідача.

Водночас, суд зазначає, що позивач (його представник) не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним, залучення співвідповідача.

Залучення другого відповідача може відбутися також і за ініціативою суду.

Відтак, залучення до участі у справі як співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 є необхідним та доцільним, враховуючи характер спірних правовідносин, що стосуються оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, винесеній начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .

Згідно з частиною шостою статті 48 КАС України після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Враховуючи викладене, суд вважає, що слід відкласти розгляд справи.

Керуючись статтями 9, 48, 72, 80, 241243, 256, 294, 295 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Залучити ІНФОРМАЦІЯ_2 як другого відповідача до участі в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Відкласти судовий розгляд справи на 15.00 год 16 жовтня 2024 року.

Направити залученому співвідповідачу копію позову та ухвали суду для відома та підготовки відзиву.

Запропонувати ІНФОРМАЦІЯ_1 з урахуванням особливостей розгляду справ даної категорії, у п`ятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали подати відзив на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до частини четвертої статті 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи, а докази такого направлення надані суду разом із відзивом на позовну заяву.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина шоста статті 162 КАС України).

Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Роз`яснити позивачу його право у п`ятиденний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив. Відповідь на відзив має відповідати вимогам частини другої статті 162 КАС України. У разі якщо позивач виявить бажання скористатися своїм правом на подання відповіді на відзив, то одночасно з надісланням (наданням) відповіді на відзив до суду, він повинен направити копію відповіді на відзив та доданих до неї документів відповідачу на адресу зазначену в даній ухвалі.

Роз`яснити відповідачу його право у п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив подати заперечення. Заперечення має відповідати вимогам частини другої статті 162 КАС України. У разі якщо відповідач виявить бажання скористатися своїм правом на подання заперечення, то одночасно з надісланням (наданням) заперечення до суду, він повинен направити копію заперечення та доданих до нього документів позивачу на адресу зазначену в даній ухвалі.

Учасники судового процесу можуть отримати інформацію щодо справи, яка розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою: https://lbm.pl.court.gov.ua/sud1618/.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі надіслати учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя М. М. Пилипчук