Справа № 640/38969/21
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка С.О., Чаку Є.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЦ Україна" на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2023 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЦ Україна" про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2021 року позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ТОВ "ДЦ Україна", яким просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання ТОВ "ДЦ Україна" відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: вул. Декабристів, 2-а у Дарницькому районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 17 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Законом України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13 грудня 2022 року №2825-IX ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року адміністративну справу №640/38969/21 прийнято до провадження, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, не враховано відзив та докази подані відповідачем, не доведено факту існування очевидної небезпеки для життя та здоров`я людей.

Апелянт зазначив про те, що судом першої інстанції помилково не прийнято до уваги відзив ТОВ "ДЦ Україна" та доводи відповідача, що слугувало підставою для хибних висновків про наявність підстав для задоволення позовних вимоги.

Зверну увагу суду на те, що ТОВ "ДЦ Україна" не є власником приміщення розташованого за адресою вул. Декабристів, 2-а у Дарницькому районі м. Києва, вказане приміщення перебувало в користуванні на підставі договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2, строк дії якого закінчився 07 серпня 2022 року, а тому застосування заходів реагування рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2023 року є протиправним.

Додатково зазначив, що встановлений судом спосіб виконання рішення суду перешкоджатиме його виконанню, оскільки за відсутності електроживлення в приміщенні за адресою вул. Декабристів, 2-а у Дарницькому районі м. Києва неможливо вчиняти дії на усунення порушень зафіксованих в акті.

Позивач подав до суду відзив, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскільки актом перевірки від 19 листопада 2021 року №1023 зафіксовано 22 порушення правил пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та не усунуті відповідачем.

Додатково зазначив про те, що згідно з умовами договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2 відповідальність за дотримання пожежної безпеки покладена на орендаря - ТОВ "ДЦ Україна", а тому, станом на час звернення позивача до суду, саме ТОВ "ДЦ Україна" мало усувати встановлені актом порушення. Закінчення строку дії договору оренди не спростовує встановлених актом перевірки порушень, доказів їх усунення відповідачем до суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, основним видом господарської діяльності ТОВ "ДЦ Україна" (, місцезнаходження: 04073, м. Київ, просп. Московський, 28-А) є КВЕД 47.75 роздрібна торгівля косметичними товарами та туалетними приналежностями в спеціалізованих магазинах.

На підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 12 жовтня 2021 року №971 та посвідчення від 08 листопада 2021 року №7804 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, 2-а, вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведення планового заходу складено акт від 19 листопада 2021 року №1023, яким виявлено порушення законодавчих та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) п. 1.8 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні (далі по тексту - ППБУ) - допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

2) абз. 2 п. 2.26 глави 2 розділу ІV ППБУ - лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;

3) п. 1.2, 1.4 розділу V ППБУ - приміщення не дообладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від контрольно-приймального приладу на пульт централізованого пожежного спостереження;

4) п. 1.1, 1.4 розділу V ППБУ - не надано договір на технічне обслуговування систем протипожежного захисту спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт;

5) п. 1.2 розділу V ППБУ - будівля гуртожитку не обладнана системою оповіщення про пожежу;

6) п.1.2, 1.4 розділу V ППБУ - приміщення (торговельну залу) без природного освітлення не обладнано системою протидимного захисту;

7) п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ - двері складських (підсобних) приміщень не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ 30, в порушення пункту 6.4 таблиця 3 ДБН В. 1.1-7;

8) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - для приміщень складу не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони;

9) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями;

10) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - другий евакуаційний вихід захаращений матеріальними цінностями;

11) п. 2.32 розділу ІІІ ППБУ - евакуаційні виходи не позначені покажчиками "ВИХІД" білого кольору та зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

12) п. 2.2 розділу V ППБУ - не забезпечено вільний доступ для використання пожежного крана;

13) п. 2.2 розділу V ППБУ - пожежні крани не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування;

14) п. 4, 6 розділу І ППБУ, статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано зареєстровану декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

15) ст. 91 Кодексу цивільного захисту України, Постанови Кабінету міністрів України від 23 жовтня 2013 року №819 - не надані підтверджуючі матеріали щодо проходження навчання на курсах цивільного захисту керівного складу (відповідальних осіб) підприємства;

16) п. 4.7 розділу VІ ППБУ - адміністрація не забезпечена засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування під час пожежі;

17) п. 2.1 розділу ІІІ ППБУ - приміщення не очищені від горючого сміття;

18) п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ - комунікаційні отвори у протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом;

19) п. 21, 22 розділу ІІ, п. 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ - двері виходу з приміщення не виконано з армованого скла в порушення пункту 7.3.28 ДБН В 1.1-7;

20) п. 2.31 розділу ІІІ ППБУ - шляхи евакуації не обладнано евакуаційним освітленням;

21) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - ширина проходів на шляхах евакуації не менше 1-го метру;

22) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - ширина дверей з приміщень менше 0,8 метру.

У зв`язку з існуванням небезпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації належного відповідачу об`єкта до повного усунення виявлених під час перевірки порушень.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про те, що порушення встановлені актом від 19 листопада 2021 року №1023 створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Разом з тим, під час розгляду справи відповідачем не були надані суду докази усунення вищевказаних порушень або намірів вчинення ним дій, направлених на таке усунення.

Надаючи правову оцінку обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з п. 3 Положення № 1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Отже можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС у м. Києві до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення, зокрема, експлуатації будівлі, виникає за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки які створюють або можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, актом від 19 листопада 2021 року №1023 виявлено 22 порушення ТОВ "ДЦ Україна" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема:

1) п. 1.8 розділу ІV ППБУ - допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

2) абз. 2 п. 2.26 глави 2 розділу ІV ППБУ - лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів не забезпечені автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів;

3) п. 1.2, 1.4 розділу V ППБУ - приміщення не дообладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від контрольно-приймального приладу на пульт централізованого пожежного спостереження;

4) п. 1.1, 1.4 розділу V ППБУ - не надано договір на технічне обслуговування систем протипожежного захисту спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт;

5) п. 1.2 розділу V ППБУ - будівля гуртожитку не обладнана системою оповіщення про пожежу;

6) п.1.2, 1.4 розділу V ППБУ - приміщення (торговельну залу) без природного освітлення не обладнано системою протидимного захисту;

7) п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ - двері складських (підсобних) приміщень не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ 30, в порушення пункту 6.4 таблиця 3 ДБН В. 1.1-7;

8) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - для приміщень складу не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки, а також клас зони;

9) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - шляхи евакуації захаращені матеріальними цінностями;

10) п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ - другий евакуаційний вихід захаращений матеріальними цінностями;

11) п. 2.32 розділу ІІІ ППБУ - евакуаційні виходи не позначені покажчиками "ВИХІД" білого кольору та зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

12) п. 2.2 розділу V ППБУ - не забезпечено вільний доступ для використання пожежного крана;

13) п. 2.2 розділу V ППБУ - пожежні крани не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у журналі обліку технічного обслуговування;

14) п. 4, 6 розділу І ППБУ, статті 57 Кодексу цивільного захисту України - не надано зареєстровану декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

15) ст. 91 Кодексу цивільного захисту України, Постанови Кабінету міністрів України від 23 жовтня 2013 року №819 - не надані підтверджуючі матеріали щодо проходження навчання на курсах цивільного захисту керівного складу (відповідальних осіб) підприємства;

16) п. 4.7 розділу VІ ППБУ - адміністрація не забезпечена засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування під час пожежі;

17) п. 2.1 розділу ІІІ ППБУ - приміщення не очищені від горючого сміття;

18) п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ - комунікаційні отвори у протипожежних перешкодах не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом;

19) п. 21, 22 розділу ІІ, п. 2.23, 2.37 розділу ІІІ ППБУ - двері виходу з приміщення не виконано з армованого скла в порушення пункту 7.3.28 ДБН В 1.1-7;

20) п. 2.31 розділу ІІІ ППБУ - шляхи евакуації не обладнано евакуаційним освітленням;

21) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - ширина проходів на шляхах евакуації не менше 1-го метру;

22) п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ - ширина дверей з приміщень менше 0,8 метру.

Тобто, на час розгляду справи в суді першої інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення ТОВ "ДЦ Україна" порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей надано не було, водночас встановлені контролюючим органом порушення, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив про те, що суд першої інстанції помилково не прийняв до уваги поданий відповідачем відзив з відповідними доказами, що призвело до передчасного висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування.

На підтвердження зазначених обставин відповідачем надано до суду апеляційної інстанції копії відзиву від 23 травня 2023 року, опису вкладення у цінний лист від 23 травня 2023 року та рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення Київському окружному адміністративному суду 30 травня 2023 року.

Враховуючи встановлені обставини, колегія суддів погоджується з доводами апелянта щодо направлення до суду першої інстанції 23 травня 2023 року відзиву на позовну заяву з додатками, водночас констатує їх відсутність в матеріалах справи.

Щодо доводів апелянта про те, що ТОВ "ДЦ Україна" не є власником приміщення розташованого за адресою вул. Декабристів, 2-а у Дарницькому районі м. Києва, водночас вказане приміщення перебувало в його користуванні на підставі договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2, строк дії якого закінчився 07 серпня 2022 року, а тому застосування заходів реагування є протиправним, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до висновків Верховного Суду викладених у постанові від 26 жовтня 2023 року по справі №160/6946/21, враховуючи те, що нерухоме майно, перевірку якого було здійснено Головним управлінням державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, перебуває в користуванні відповідача згідно із договорами оренди, суди повинні були чітко дослідити умови наявних договорів оренди та встановити особу, на яку покладається відповідальність щодо забезпечення пожежної безпеки, у цьому випадку орендаря чи власника.

Як вбачається з матеріалів справи, між ПП "Південний" (орендодавець) та ТОВ "ДЦ Україна" (орендар) укладено договір оренди від 28 лютого 2019 року №88/2 відповідно до п.1.1 якого орендодавець передає, а орендар приймає в строкове платне користування нерухоме майно, нежитлове приміщення загальною площею 320 кв.м., розташоване за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, 2-А (1-й поверх).

Пунктом 4 зазначеного договору встановлено обов`язки орендаря, зокрема: забезпечити збереження об`єкту оренди, запобігати його пошкодженню та псуванню, утримувати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежного режиму (пп. 4.3); нести повну відповідальність за дотримання норм правопорядку, правил експлуатації інженерних мереж, протипожежного режиму та санітарних норм на території об`єкту оренди (пп. 4.6); електрична проводка після розподільчого електрощита на території об`єкта оренди повинна відповідати пожежним нормам (пп. 4.7); встановити пожежну та охоронну сигналізацію на об`єкті оренди (пп. 4.12).

Згідно з пп. 6.5 п. 6 договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2 орендодавець гарантує, що об`єкт оренди відповідає пожежним, санітарним, технічним та іншим нормам і правилам, передбаченим законодавством.

Підпунктом 11.1 п. 11 договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2 встановлено, що зазначений договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами та діє до 31 грудня 2022 року включно.

Також, між ПП "Південний" та ТОВ "ДЦ Україна" укладено додаткову угоду від 30 червня 2022 року до договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2, відповідно до якої сторони домовилися викласти п. 11.1 договору у наступній редакції: "Цей договір вступає в силу з моменту його підписання сторонами та діє до 07 серпня 2022 року включно".

Згідно з актом повернення об`єкту оренди від 07 серпня 2022 року орендарем передано, а орендодавцем прийнято з тимчасового платного користування нежитлове приміщення за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, 2-А (1-й поверх).

Враховуючи встановлені обставини, станом на час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) ТОВ "ДЦ Україна" орендувало приміщення за адресою м. Київ, вул. Декабристів, 2-А (1-й поверх) та відповідно до умов договору оренди від 28 лютого 2019 року №88/2 зобов`язувалось нести повну відповідальність за дотриманням протипожежного режиму, контролювати відповідність електричної проводка після розподільчого електрощита на території об`єкта оренди пожежним нормам та встановити пожежну сигналізацію, водночас відповідачем не виконано обов`язку щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Так Верховний Суд в постанові від 19 липня 2023 року по справі №200/2315/20-а зазначив про те, що обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.

Таким чином, обставина оренди відповідачем приміщення за адресою м. Київ, вул. Декабристів, 2-А (1-й поверх) та припинення дії договору майже через дев`ять місяців з моменту встановлення порушень не можуть слугувати підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки контролюючим органом встановлено наявність 22 порушень правил пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, разом з тим, відповідачем не надано доказів вжиття заходів щодо їх усунення чи їх усунення до моменту його припинення.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Відповідно до положень Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" належним доказом усунення порушень, виявлених під час планового заходу може бути акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема серед іншого, є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Як вбачається з матеріалів справи відповідач не звертався до контролюючого органу з заявою про здійснення заходу державного нагляду (контролю) з метою встановлення усунення порушень, водночас на переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, вбачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДЦ Україна" залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 вересня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

Є.В. Чаку