Справа № 380/4603/24
Суддя: Ланкевич Андрій Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/4603/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2024 року

Львівський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Ланкевича А.З., розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Львівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в :

Позивач (місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернулася з позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії відповідача (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ; ) щодо нарахування та виплати позивачеві індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року з урахуванням іншого, ніж січень 2008 року, місяця підвищення доходів;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачеві індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року з урахуванням січня 2008 року як місяця підвищення доходів, з урахуванням раніше виплачених сум у сумі 61194,28 грн (без утримання податків і зборів), із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п.2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 року №44.

Ухвалою судді від 18.03.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Посилається на те, що індексація грошового забезпечення є однією із основних державних гарантій щодо оплати праці і відповідно до вимог чинного законодавства України проведення індексації у зв`язку із зростанням споживчих цін (інфляцією) є обов`язковою для юридичних осіб-роботодавців, незалежно від форми власності та виду юридичної особи. Зазначила, що станом на день виключення позивача з військової служби з нею не було проведено розрахунків щодо нарахування та виплати індексації грошового забезпечення, яка гарантована Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» №1282-ХІІ від 03.07.1991 року, постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядку проведення індексації грошових доходів населення» №1078 від 17.07.2003 року та роз`ясненнями Міністерства соціальної політики та Департаменту фінансів України (зокрема, у період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року). Вказала, що визначення базового місяця залежить тільки від зміни розміру тарифної ставки (посадового окладу), що вперше відбулася у січні 2008 року. Ураховуючи те, що до березня 2018 року тарифні ставки (оклади) військовослужбовців не змінювалися, саме січень 2008 року є базовим місяцем для нарахування індексації її грошового забезпечення з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року. Вважаючи у зв`язку із цим свої конституційні права та гарантії на належний соціальний захист порушеними та такими, що потребують захисту, позивач звернулася до суду з даним позовом. Просить позов задовольнити повністю.

У встановлений судом строк від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому посилається на те, що у період з 28.09.1994 року по 31.12.2008 року та з 15.03.2015 року по 15.03.2018 року позивач проходила військову службу у 7 Територіальному вузлі урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України. У той же час вказав, що у періодах з 31.12.2008 року по 15.03.2015 року та з 15.03.2018 року по 31.12.2019 року проходила службу у 4 Територіальному вузлі урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, правонаступником якого є Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Львівській області. Зазначив, що у межах спірних правовідносин відповідач не заперечує право позивача на отримання індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року включно, однак звернув увагу, що базовим місяцем, у якому відбулося підвищення грошового забезпечення є березень 2015 року (15.03.2015 року перевід з однієї юридичної особи до іншої з відповідною зміною посадового окладу позивача), а не січень 2008 року, як стверджує позивач. Крім того, згідно особистих карток грошового забезпечення позивача та витягу з послужного списку, у 2008 році остання перебувала на посадах фельдшера 7 територіального ордена О.Невського вузла урядового зв`язку Держспецзв?язку (посадовий оклад 720,00 грн), з грудня 2008 року переведена до 4 Територіального вузла урядового зв`язку на посаду техніка станції Р-409 (посадовий оклад 685,00 грн), з квітня 2009 року на посаду техніка станції Д-14 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 685,00 грн), з березня 2010 року телефоніст спеціального зв`язку станції Д-14 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 720,00 грн), з грудня 2010 року командир відділення кабельного відділення польового опорного вузла зв?язку першої групи вузлів зв?язку 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 740,00 грн), з 15.03.2015 року перевід до 7 Територіального вузла урядового зв`язку на нову посаду старшого охоронника, що мало наслідком поетапну зміну в сторону збільшення посадового окладу. За встановлених обставин та нормативно-правового регулювання слід дійти висновку, що базовим місяцем для спірного періоду з січня 2016 року по лютий 2018 року включно є березень 2015 року, тобто місяць, в якому відбулося зміна посадового окладу (відповідно посади) до 740,00 грн за посадою старшого охоронника 7 Територіального вузла урядового зв`язку. До всього, додав, що дія постанови №1294 поширена на співробітників Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України лише з прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 31.08.2011 року №917, яка набрала чинності з 01.09.2011 року. Позивач, базуючись на довільному тлумаченні нормативно-правових актів та фактичних обставин, помилково здійснює застосування постанови №1294 до Держспецзв`язку не передбачений у ній орган державної влади (до 01.09.2011 року), з посиланням на базовий місяць січень 2008 року. З огляду на викладене, вважає, що позовні вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими, відтак у їх задоволенні слід відмовити повністю.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

Позивач, ОСОБА_1 , у період з 28.09.1994 року по 31.12.2008 року та з 15.03.2015 року по 15.03.2018 року проходила військову службу у 7 Територіальному вузлі урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України (військова частина: НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ).

У період з 31.12.2008 року по 15.03.2015 року та з 15.03.2018 року по 31.12.2019 року проходила військову службу у 4 Територіальному вузлі урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.

Наказом начальника 4 Територіального вузла урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України №163-ОC від 06.12.2019 року позивач звільнена з військової служби у запас Збройних Сил України у зв`язку із закінченням строку контракту, виключена із списків особового складу 31.12.2019 року.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на момент розгляду цієї справи, 7 Територіальний вузол урядового зв`язку Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України є припиненим, а його правонаступником визначено Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Львівській області.

Як видно з особистих карток грошового забезпечення позивача та витягу з послужного списку, у 2008 році остання перебувала на посадах фельдшера 7 територіального ордена О.Невського вузла урядового зв`язку Держспецзв?язку (посадовий оклад 720,00 грн), з грудня 2008 року переведена до 4 Територіального вузла урядового зв`язку на посаду техніка станції Р-409 (посадовий оклад 685,00 грн), з квітня 2009 року на посаду техніка станції Д-14 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 685,00 грн), з березня 2010 року телефоніст спеціального зв`язку станції Д-14 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 720,00 грн), з грудня 2010 року командир відділення кабельного відділення польового опорного вузла зв?язку першої групи вузлів зв?язку 4 Територіального вузла урядового зв`язку (посадовий оклад 740,00 грн), з 15.03.2015 року перевід до 7 Територіального вузла урядового зв`язку на нову посаду старшого охоронника (посадовий оклад 740,00 грн).

Згідно наявного в матеріалах справи розрахунку індексації грошового забезпечення, складеного відповідачем, останній нараховував на користь позивача індексацію грошового забезпечення за спірний період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року. При цьому, базовим місяцем, як зазначено у відзиві, відповідач визначив березень 2015 року.

Вважаючи дії відповідача щодо нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення у період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року з урахуванням базового місяця березень 2015 року протиправними, позивач звернулася з цим адміністративним позовом до суду.

Вказані обставини та зміст спірних правовідносин підтверджені наявними у справі доказами.

Вирішуючи спір, суд застосовує наступні норми права.

Згідно ст.43 Конституції України, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» №2011-XII від 12.12.1991 року (далі Закон №2011-XII), держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця.

Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначені Законом України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 року №1282-XII (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно визначення, наведеного в абз.2 ст.1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 року №1282-XII (далі Закон №1282-XII), індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення трудових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Відповідно до ч.ч.1, 5 ст.2 Закону №1282-ХІІ, індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Статтею 4 Закону №1282-ХІІ визначено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення, у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення, яким визначені правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення (далі - Порядок №1078).

Згідно з п.1 цього Порядку, він визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Відповідно до п.1-1 Порядку №1078 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін.

Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 відсотка (застосовується з 01.01.2016 року).

Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком починаючи з березня 2003 р. - місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 р. №491-IV «Про внесення змін до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення".

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту.

Згідно з п.2 Порядку №1078, індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, грошове забезпечення військовослужбовців, поліцейських, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби.

Пунктом 4 Порядку №1078 встановлено, що індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення. У межах прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, індексується, зокрема, грошове забезпечення.

Відповідно до п.1-1 Порядку №1078 в редакції, яка діяла до 01.01.20216 року, підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін. Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 101 відсотка. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Згідно з п.5 Порядку №1078 в редакції, яка діяла до 01.12.2015 року, у разі підвищення розмірів мінімальної заробітної плати, пенсії, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, стипендій, а також у разі зростання грошових доходів населення без перегляду їх мінімальних розмірів місяць, в якому відбулося підвищення, вважається базовим при обчисленні індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення. У базовому місяці значення індексу споживчих цін приймається за 1 або 100 відсотків. Індексація грошових доходів, отриманих громадянами за цей місяць, не провадиться. З наступного місяця здійснюється обчислення наростаючим підсумком індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації.

У зв`язку з прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 09.12.2015 року №1013 «Про упорядкування структури заробітної плати, особливості проведення індексації та внесення змін до деяких нормативно-правових актів» (далі - Постанова №1013), яка набрала чинності з 15.12.2015 року та підлягала застосуванню з 01.12.2015 року, істотно змінився порядок індексації зарплати та інших доходів населення.

Серед іншого, внесеними змінами передбачено ряд новел в порядку проведення індексації грошових доходів населення.

Так, у редакції Постанови №1013 п.5 Порядку №1078 викладено у такій редакції:

«У разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.

Сума індексації у місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу.

Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу.

У разі зростання заробітної плати за рахунок інших її складових без підвищення тарифних ставок (окладів) сума індексації не зменшується на розмір підвищення заробітної плати. У разі коли відбувається підвищення тарифної ставки (окладу), у місяці підвищення враховуються всі складові заробітної плати, які не мають разового характеру.

До чергового підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, до визначеної суми індексації додається сума індексації, яка складається внаслідок перевищення величини індексу споживчих цін порогу індексації, зазначеного у пункті 1-1 цього Порядку.».

У п.2 рішення від 09.02.1999 року №1-7/99 Конституційний Суд України зазначив, що в регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема, негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма).

В п.4 рішення від 05.04.2021 року №3-рп/2001 Конституційний Суд України вказав, що закріплення принципу незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів є гарантією безпеки людини і громадянина, довіри до держави. Винятки з цього конституційного принципу, тобто надання закону або іншому нормативно-правовому акту зворотної сили, передбачено ч.1 ст.58 Конституції України, а саме: коли закони або інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до ст.24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Суд враховує, що в рамках функціонування правової системи України недопустимим є поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування у відносно схожих ситуаціях; відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування.

З огляду на вказане, слідує висновок, що з грудня 2015 року для військовослужбовців, прийнятих на службу як до цієї дати, так і після, необхідно застосовувати єдиний підхід у визначенні базового місяця, а саме при обчисленні індексу споживчих цін для проведення індексації грошового забезпечення починаючи з грудня 2015 року обчислення здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення посадового окладу, якщо оклад за посадою, на яку було прийнято військовослужбовця, востаннє підвищувався до дати його прийняття.

Крім того, відповідно до п.14 Порядку №1078 роз`яснення щодо застосування цього Порядку надає Мінсоцполітики.

Так, Мінсоцполітики в листі від 28.04.2016 року №201/10/1.37-16 надало роз`яснення щодо індексації заробітної плати, яке полягає в наступному.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації починаючи з грудня 2015 року здійснюється не індивідуально для кожного працівника в залежності від прийняття його на роботу або зростання його доплат та надбавок, а від моменту останнього перегляду тарифної ставки (окладу) за посадою, яку займає працівник.

Як приклад в цьому листі зазначено: «…Враховуючи викладене та наведені у листі дані, для працівника, який працює з лютого 2014 року, обчислення індексу споживчих цін має здійснюватись з місяця підвищення тарифної ставки (окладу) за посадою, яку займає працівник. Якщо останнє підвищення окладу за посадою відбулося у квітні 2012 року, то для визначення суми індексації такому працівнику з грудня 2015 року має застосовуватись індекс споживчих цін, обчислений наростаючим підсумком з травня 2012 року.».

За приписами Порядку №1078, місяць, у якому підвищилося грошове забезпечення з урахуванням виплат, що входять до його складу (посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення), є базовим. У разі підвищення військовослужбовцю грошового забезпечення, для визначення базового місяця при проведенні індексації здійснюється порівняння суми підвищення грошового забезпечення та суми індексації, що нараховується в місяці збільшення грошового доходу. При проведенні такого порівняння береться грошове забезпечення до підвищення у розрахунку за повний відпрацьований місяць та величина приросту індексу споживчих цін, на який нараховується індексація. Якщо відбувається підвищення грошового забезпечення на суму меншу, ніж сума індексації, має бути здійснено підвищення грошового забезпечення та додано суму індексації, визначену з урахуванням суми підвищення грошового забезпечення.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону України «Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України», соціальний та правовий захист військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України та членів їхніх сімей здійснюється відповідно до Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та інших законів.

Так, 15.11.2006 року, відповідно до Закону України «Про Державну службу спеціального зв`язку та захисту інформації України», Кабінет Міністрів України прийняв постанова №1588 «Про грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу та умови оплати праці працівників Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації». Дана постанова набрала чинності з 01.01.2007 року.

Пунктом 1 вказаної постанови установлено, що грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації складається з грошового утримання та додаткових видів грошового забезпечення і визначається залежно від посади, спеціального звання, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання, тривалості та умов служби.

До грошового утримання належать посадовий оклад та оклад за спеціальним званням, до додаткових видів грошового забезпечення надбавки до грошового утримання і посадового окладу, доплати, одноразова та щомісячна винагорода, матеріальна і грошова допомога та премія.

Пунктом 2 вказаної постанови затверджено схеми посадових окладів та окладів за спеціальними званнями осіб рядового і начальницького складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації згідно з додатками 1-3.

Відповідно до п.1 постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2007 року №1294 «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі - Постанова №1294), грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

31.08.2011 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №197 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2007 року №1294 та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», якою визнано такою, що втратила чинність, постанову Кабінету Міністрів України від 15.11.2006 року №1588 «Про грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу та умови оплати праці працівників Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації».

Лише з прийняттям постанови Кабінетом Міністрів України від 31.08.2011 року №917, яка набрала чинності з 01.09.2011 року, дію постанови №1294 було поширено на військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України. У зв`язку з цим, постанову №1294 було доповнено додатками №30 (згідно з постановою Кабінету Міністрів України №917 від 31.08.2011 року; із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України №395 від 03.09.2014 року) та №31 (згідно з постановою Кабінету Міністрів України №917 від 31.08.2011 року; в редакції постанови Кабінету Міністрів України №395 від 03.09.2014 року).

Таким чином, у період з 01.01.2007 року по 31.08.2011 року розмір посадових окладів осіб рядового і начальницького складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації визначався постановою Кабінету Міністрів України від 15.11.2006 року №1588 «Про грошове забезпечення осіб рядового і начальницького складу та умови оплати праці працівників Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації», а у подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 07.11.2007 року №1294 «Про упорядкування структури та умов грошового забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», у додатку №30 якої зазначено схему посадових окладів осіб офіцерського складу Адміністрації та територіальних органів Держспецзв`язку за основними типовими посадами.

У подальшому, після прийняття постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», якою затверджено схему тарифних розрядів за основними типовими посадами осіб офіцерського складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, базовим місяцем для нарахування позивачу індексації став березень 2018 року.

Як зазначалося вище, у разі зростання заробітної плати за рахунок інших її складових без підвищення тарифних ставок (окладів) сума індексації не зменшується на розмір підвищення заробітної плати. У разі коли відбувається підвищення тарифної ставки (окладу), у місяці підвищення враховуються всі складові заробітної плати, які не мають разового характеру (абз.5 п.5 Порядку №1078).

Отже, підставою для встановлення базового місяця індексації є підвищення, зокрема, посадових окладів особи. При цьому, проаналізувавши вказані вище положення Порядку №1078, суд зауважує, що зміна розміру доплат, надбавок та премій не випливає на встановлення базового місяця індексації для початку обчислення індексу споживчих цін при нарахуванні індексації. Лише зростання посадового окладу впливає на його початок.

У постанові від 22.07.2020 року в справі №400/3017/19 (щодо періоду після з 01.12.2015) Верховний Суд зазначив, що підставою для встановлення базового місяця індексації є підвищення посадових окладів особи. Тобто, початок відліку для обчислення індексу споживчих цін є місяць підвищення посадового окладу. З цього місяця значення індексу споживчих цін приймають за 1 або 100%, а приріст індексу розраховується з наступного місяця. При цьому, нарахування індексації проводиться в місяці, наступному за місяцем, у якому був офіційно опублікований індекс інфляції. При цьому суд погодився, що зміна розміру доплат, надбавок та премій не впливає на встановлення базового місяця індексації для початку обчислення індексу споживчих цін при нарахуванні індексації.

У постанові від 19.05.2022 року у справі №200/3859/21 Верховний Суд вказав, що правове регулювання виплати індексації визначає умови (коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації), з настанням яких виникає право на щомісячне отримання суми індексації у структурі заробітної плати (грошового забезпечення) до настання обставин (підвищення тарифних ставок, окладів), за яких виплата розрахованої суми індексації припиняється до повторного настання обставин, які обумовлюють наступне виникнення права на отримання індексації.

Крім того, Верховний Суд зауважив, що порівняльний аналіз законодавства про індексацію грошових доходів дає підстави стверджувати про те, що новим базовим місяцем для обчислення індексації грошового забезпечення:

- до 01.12.2015 року був місяць прийняття працівника на роботу та місяць збільшення заробітної плати;

- після 01.12.2015 рокує місяць збільшення тарифної ставки (окладу).

Верховний Суд у постановах від 19.05.2022 року у справі №200/3859/21 та від 26.01.2022 року у справі №400/1118/21 зазначив, що з аналізу п.10-2 Порядку №1078 слідує, що місяць, в якому відбулося підвищення оплати праці (суми її постійних складових), є базовим при проведенні індексації.

Аналогічні правові висновки Верховного Суду щодо застосування положень Порядку №1078 у подібних правовідносинах викладені у постановах від 29.11.2021 року у справі №120/313/20-а, від 26.01.2022 року у справі №400/1118/21, від 20.01.2022 року у справі №420/3593/20, від 23.03.2023 року у справі №400/3826/21 та ін.

Підстави для відступу від указаної правової позиції відсутні.

Отже, базовий місяць для такої індексації визначається нормативно і відповідач не наділений повноваженнями діяти на свій розсуд, обираючи інакший місяць базовим, ніж той, у якому відбулося підвищення тарифної ставки (окладу).

В п.3 постанови Кабінету Міністрів України №1013 від 09.12.2015 року «Про упорядкування структури заробітної плати, особливості проведення індексації та внесення змін до деяких нормативно-правових актів» установлено міністрам, керівникам інших центральних органів виконавчої влади, головам обласних, Київської міської державних адміністрацій та інших державних органів у межах передбачених коштів державного бюджету, місцевих бюджетів та власних коштів вжити заходів для підвищення з 01.12.2015 розмірів посадових окладів (тарифних ставок, ставок заробітної плати), перегляду розмірів надбавок, доплат, премій, спрямувавши на зазначені цілі всі виплати, пов`язані з сумою індексації, яка склалась у грудні 2015 р., з тим, щоб розмір підвищення всіх складових заробітної плати у сумарному виразі для кожного працівника у грудні 2015 року перевищив суму індексації, яку йому повинні були виплатити у грудні 2015 року.

Для проведення подальшої індексації заробітної плати обчислення індексу споживчих цін починається з січня 2016 відповідно до Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078.

Системно проаналізувавши приписи п.п.1-3 постанови Кабінету Міністрів України №1013 від 09.12.2015 року, суд дійшов висновку, що приписи цієї постанови містять визначений перелік осіб, на яких розповсюджується її дія, тобто осіб, посадові оклади яких затверджені постановами Кабінету Міністрів України, переліченими в п.1; при цьому підп.3 п.1 містить виключення з цього кола осіб крім військовослужбовців.

Також, серед переліку постанов Кабінету Міністрів України, зазначених в п.1 постанови Кабінету Міністрів України №1013 від 09.12.2015 року, відсутні такі, що встановлюють посадові оклади військовослужбовців.

З аналізу п.3 постанови Кабінету Міністрів України №1013 від 09.12.2015 року вбачається, що дія п.3 цієї Постанови поширюється на осіб, посадові оклади яких було збільшено цією постановою в грудні 2015 року, тобто базовим місяцем для проведення індексації їх грошових доходів буде січень 2016 року, що в повній мірі відповідає приписам п.5 Постанови №1078.

Верховний Суд у постанові від 26.04.2023 року у справі №400/3084/21 зазначив, що як слідує із запроваджених Постановою №1013 змін, у подальшому з 01.12.2015 року почали діяти єдині правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації для всіх працівників, незалежно від дати їхнього прийняття, переведення чи виходу на роботу. Внаслідок цих змін Порядок №1078 у редакції, що застосовується з 01.12.2015 року, не містить поняття «базовий місяць» і передбачає уніфікований підхід до обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації всіх працівників.

Для проведення індексації з 01.12.2015 року замість терміну «базовий місяць» використовується поняття «місяць підвищення доходу», яке має інший зміст, а саме, це місяць, у якому відбулося підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Таке визначення означеного поняття висновується із системного тлумачення п.5 Порядку №1078 у редакції, яка була запроваджена з 01.12.2015 року.

Місяць підвищення доходу при зростанні заробітної плати визначається тільки в разі, якщо підвищена тарифна ставка (оклад). Тож з 01.12.2015 року зростання заробітної плати за рахунок інших постійних її складових, без підвищення тарифної ставки (окладу), не призводить до визначення нового місяця підвищення доходу.

У цьому полягає одна з основних відмінностей понять «місяць підвищення доходу» і «базовий місяць», позаяк визначення останнього залежало також від факту зростання заробітної плати за рахунок будь-якої її постійної складової.

Між тим, вилучення терміну «базовий місяць» та запровадження поняття «місяць підвищення доходу» не вплинуло на правило обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації. Як у «базовому місяці», так і у «місяці підвищення доходу» індекс обчислення споживчих цін приймається за 1 або 100 відсотків, а обчислення цього індексу для проведення подальшої індексації здійснюється наростаючим підсумком із наступного місяця. Проте, суд наголошує, що збільшення грошового забезпечення за рахунок преміювання, не впливає на встановлення нового базового місяця (місяця підвищення грошових доходів).

Повертаючись до обставин цієї справи, суд встановив, що згідно довідки про нараховане грошове забезпечення ОСОБА_1 за період з 01.01.2008 року по 01.03.2018 року відповідач частково нараховував та виплачував індексацію грошового забезпечення з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року, зокрема: у березні 2016 року у сумі 989,40 грн, у травні 2016 року у сумі 989,40 грн, у червні 2016 року у сумі 1218,00 грн, у серпні 2016 року у сумі 1334,00 грн, у жовтні 2016 року у сумі 1334,00 грн, у листопаді 2016 року у сумі 667,00 грн, у грудні 2016 року у сумі 832,00 грн, у січні 2017 року у сумі 832,00 грн, у лютому 2017 року у сумі 832,00 грн, у березні 2017 року у сумі 923,00 грн, у квітні 2017 року у сумі 923,00 грн, у травні 2017 року у сумі 971,67 грн, у червні, липні, серпні 2017 року у сумі 1071,02 грн, у вересні, жовтні листопаді 2017 року у сумі 1155,22 грн, у грудні 2022 року лютому 2018 року 1302,12 грн.

Відтак, позивачу нараховувалась та виплачувалась індексація грошового забезпечення, при цьому позивач оспорює факт нарахування та виплати такої без застосування «базового місяця» січня 2008 року.

Натомість відповідач зазначив, що у випадку позивача, березень 2015 року став базовим місцем при нарахуванні індексації грошового забезпечення. Суд погоджується з такими доводами відповідача. Підвищення посадового окладу позивачу за період з грудня 2015 року по лютий 2018 року не відбувалося. Останнє підвищення посадового окладу та окладу за військовим званням позивача відбулося у березні 2015 року та становило 740,00 грн.

Застосовуючи наведені вище правові висновки Верховного Суду до спірних відносин, які виникли у справі, що розглядається, суд приходить висновку про те, що відповідач правомірно застосував місяць підвищення доходу для нарахування індексації, що в даному випадку (для позивача) відбулося у березні 2015 року (тобто до 01.03.2018 року). Відтак, такі відповідають критеріям, визначеним ст.19 Конституції України та у ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Натомість, помилковими є доводи представника позивача про застосування постанови №1294 для цілей визначення січня 2008 року, як базового місяця для проведення індексації, оскільки, як вже зазначалося, дію постанови №1294 було поширено на військовослужбовців Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України лише з прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 31.08.2011 року №917, яка набрала чинності з 01.09.2011 року.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. А, згідно ч.1 ст.90 цього ж Кодексу, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі досліджених доказів та встановлених на їх підставі обставин, суд дійшов висновку, що докази, подані позивачем, переконують у безпідставності позовних вимог. Натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність своїх дій та рішень, чим спростував твердження позивача про порушення його прав, свобод та інтересів.

А тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд вважає, що в задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України у Львівській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії слід відмовити.

Щодо судового збору, то відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки у задоволенні позову відмовлено, сплачений позивачем судовий збір поверненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

в и р і ш и в:

у задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Ланкевич А.З.