Справа № 120/8398/24
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 вересня 2024 року

м. Київ

справа №120/8398/24

адміністративне провадження №К/990/35349/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Шарапи В.М., суддів: Чиркіна С.М., Берназюка Я.О., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 02.07.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2024 у справі №120/8398/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій, в якому просила:

- визнати протиправною відмову у виплаті неодержаної пенсії її чоловіка ОСОБА_2 після його смерті, яка нарахована, проте не виплачена на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18.11.2021 у справі №120/13077/21-а;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій неодержану пенсію чоловіка ОСОБА_2 після його смерті, яка нарахована, проте не виплачена на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 18.11.2021 у справі №120/13077/21-а.

Вінницький окружний адміністративний суд своєю ухвалою від 02.07.2024 (залишеною без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2024) відмовив у відкритті провадження у справі.

На адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду 16.09.2024 надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 (направлена поштовим зв`язком 11.09.2024), в якій скаржник просить скасувати ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 02.07.2024, постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2024, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з частиною 1 статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Втім Верховним Судом встановлено, що касаційну скаргу подано без додержання вимог процесуального закону, що діяв на час її подання.

Згідно з частиною 4 статті 330 КАС України, до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України № 3674-VI від 08.07.2011 "Про судовий збір" (далі - Закон №3674-VI) в редакції станом на момент подання позову, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI, за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Касаційна скарга подана на судове рішення, яке може бути оскаржене згідно із частиною 2 статті 328 КАС України, а саме, ухвалу суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі.

Станом на 01.01.2024 прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 3 028,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, складає 3 028,00 грн.

Проте, скаржником до касаційної скарги не додано документу про сплату судового збору у визначеному законом розмірі.

Натомість у касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону №3674-VI встановлено право суду зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення її від сплати судового збору, згідно з частиною 1 статті 77 КАС України, повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору мотивовано тим, окрім пенсії іншого доходу позивач не має. Водночас, на підтвердження вказаної інформації скаржник надав лише «Розрахунок пенсії в разі втрати годувальника по пенсійній справі».

Втім, із поданого доказу вбачається лише розрахунок складових пенсії позивача, а тому, відповідно, із наведеного неможливо встановити сукупний розмір отриманої пенсії за попередній рік. Ба більше, позивач не надав будь яких доказів щодо отримання інших видів (окрім пенсії) річного доходу за попередній календарний рік.

Таким чином, з огляду на положення пункту 1 частини 1 статті 8 Закону №3674-VI, належними доказами скрутного матеріального становища, які повністю відображатимуть розмір річного доходу позивача, слід вважати відомості органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік в сукупності із відомостями Державної податкової служби України про розмір виплачених доходів за попередній календарний рік.

Враховуючи викладене вище, Верховний Суд дійшов висновку, що скаржник не долучив до клопотання про звільнення його від сплати судового збору належних доказів на підтвердження його матеріального стану, які відображали повністю сукупний розмір доходів скаржника за попередній календарний рік, а тому, у задоволенні такого клопотання слід відмовити.

Частиною 2 статті 332 КАС України встановлено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Реквізити для сплати судового збору:

отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

рахунок отримувача: UA0026007;

;

код класифікації доходів бюджету: 22030102;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

найменування додатку, збору, платежу: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)";

призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)", номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Враховуючи наведене вище, касаційну скаргу слід залишити без руху, а скаржнику необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 3 028,00 грн (або відомості органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік та відомості Державної податкової служби України про розмір виплачених доходів за попередній календарний рік).

Керуючись статтями 169, 329, 330, 332 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення позивача від сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 02.07.2024 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2024 у справі №120/8398/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

В.М. Шарапа

С.М. Чиркін

Я.О. Берназюк ,

Судді Верховного Суду