Справа № 260/4913/24
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

02 жовтня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4913/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення житлової комісії, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить: 1) Визнати незаконним та скасувати рішення житлової комісії Військової частини НОМЕР_1 викладене в протоколі від 08.12.2007 року № 93 в частині щодо зняття позивача з членами його сім`ї з квартирного обліку; 2) Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 поновити в складі чотирьох осіб, позивача старшого прапорщика запасу - ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_1 , дружину - ОСОБА_2 - 1957 року народження, сина - ОСОБА_3 - 1979 року народження та дочку ОСОБА_4 - 1984 року народження на квартирному обліку осіб, що потребують поліпшення житлових умов, при Військовій частині НОМЕР_1 в загальній черзі з дня постановки на квартирний облік, згідно даних, що містяться у відповідача, та в позачерговій черзі з 27.02.2002 року.

Ухвалою судді від 05 серпня 2024 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою судді від 26 серпня 2024 року відкрито провадження у адміністративній справі та розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Вказаною ухвалою поновлено позивачу строку звернення до суду.

23 вересня 2024 року до суду надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із порушенням строків звернення до суду. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач звільнений з військової служби у 2003 році та знятий з квартирного обліку 08.12.2007 року. Відтак, на переконання відповідача, позивач мав можливість для звернення до суду та для досудового врегулювання спору, для вчинення інших дій з метою захисту своїх прав. Натомість, позивач лише 25.09.2024 року (тобто через 17 років) звернувся до військової частини НОМЕР_1 із запитом щодо зняття його з квартирного обліку. Відповідач зазначає, шо у позивача було достатньо часу та можливості звернутися до суду та до військової частини НОМЕР_2 з заявою щодо порушених на його думку прав у період з 01.01.2008 року по 20.08.2024 року. Однак, позивачем не обґрунтовано, що саме унеможливило пред`явлення позову, звернення до військової частини НОМЕР_1 та вчинення інших дій, зокрема в період з 01.01.2008 року по 20.08.2024 року.

24 вересня 2024 року до суду надійшла заява відповідача про доповнення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якій зазначає, що сам лише факт хвороби позивача не може бути підставою для поновлення строку у всіх випадках.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту. Дотримання цього строку є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності та неостаточності у відносинах.

Слід зазначити, що суд, оцінюючи обставини, що перешкоджали особі здійсненню права на своєчасне звернення за захистом порушених прав, свобод та інтересів, повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів.

Відповідно до вимог частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Таким чином, строк, передбачений частиною другою статті 122 КАС України, є процесуальним строком, встановленим законом, який суд може поновити, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Зі змісту заявлених позовних вимог вбачається, що позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 , викладене в протоколі від 08.12.2007 року № 93 в частині щодо зняття позивача з членами його сім`ї з квартирного обліку.

В той же час, до суду з даним позовом позивач звернувся 01.08.2024 року, тобто майже через 17 років, після винесення оскарженого рішення про зняття з квартирного обліку.

Позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду посилався на той факт що про оскаржене рішення дізнався з відповіді військової частини НОМЕР_1 від 26.09.2023 року за вих. № 4144. Також, позивач вказує, що постійно хворіє та згідно виписки № 263/1 від 14.08.2024 року з 29.10.2013 року неходячий через перелом хребта.

В той же час, доказів вчинення позивачем будь-яких дій до жовтня 2013 року з метою з`ясування перебування на квартирному обліку позивачем не надано.

Крім того, сам факт хвороби позивача не є безумовною підставою для поновлення строку звернення до суду.

Разом з тим, на переконання суду, отримання позивачем листа військової частини від 26.09.2024 року на запит позивача від 25 вересня 2023 року, не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у цьому випадку.

Відтак, позивач не надав жодних доказів на підтвердження того, що він був позбавлений можливості раніше отримати інформацію про обставини зняття його квартирного обліку. Доказів того, що відповідач чинив перешкоди в отриманні відповідної інформації та документів, позивачем також не надано.

Верховний Суд у Постанові від 31.03.2021 р. (справа №240/12017/19) вирішуючи питання дотримання особою строків звернення до суду, зауважив, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд зазначає, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Розумні строки в адміністративному судочинстві - це найкоротші за конкретних обставин строки (якщо інше не визначено законом або встановлено судом), протягом яких сторона повинна вжити певних дій, демонструючи свою зацікавленість у їх результатах, і які об`єктивно оцінюються судом стосовно відповідності принципам добросовісності та розсудливості, а також на предмет дотримання прав інших учасників (забезпечення балансу інтересів).

За змістом статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Згідно з позицією, яка викладена у Постанові Верховного Суду від 18.01.2023 у справі № 160/6211/21 встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, а також судового рішення. Забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності та об`єктивності, поведінки сторін, значимості справи та її впливу на суспільні відносини і національну безпеку, наявності фундаментальної судової помилки, а також непереборності обставин, що спричинили пропуск строку.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем належним чином не наведено обставин, які б давали підстави для висновку про наявність об`єктивних обставин, що зумовили поважність пропуску встановленого законом строку звернення до суду.

Наведені ж позивачем підстави не можуть бути визнані такими, що об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду в межах встановленого строку.

Ухвалою судді від 05 серпня 2024 року залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 , у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали від 05 серпня 2024 року позивач надав суду клопотання про поновлення строку звернення до суду та ухвалою суду від 26 серпня 2024 року про відкриття провадження в адміністративній справі поновлено позивачу строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

В той же час, під час судового розгляду справи, позивачем не наведено переконливих доводів та не надано належних доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 , викладене в протоколі від 08.12.2007 року № 93 в частині зняття позивача з членами його сім`ї з квартирного обліку.

Відповідно до п. 8 ч. 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки позивач пропустив строк звернення до суду і поважних причин такого пропуску судом не встановлено, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання представника відповідача та залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 122, 183, 240, 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення житлової комісії, зобов`язання вчинити дії -залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяН.Д. Маєцька