Справа № 240/18301/24
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2024-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/18301/24

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у нарахуванні та виплаті з 01 травня 2023 року доплати до пенсії відповідно до постанови Кабінет Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб";

- зобов`язати відповідача перерахувати та виплатити пенсію з 01 травня 2023 року з урахуванням щомісячної доплати у розмірі 2000 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб", виходячи з розміру грошового забезпечення, встановленого на підставі рішення суду від 23 березня 2023 року у справі № 240/893/23, з урахуванням раніше виплачених сум.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з`ясовуючи чи позов подано у строк, установлений законом, суд враховує таке.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зокрема, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року № 340/1019/19).

ОСОБА_1 одночасно з позовною заявою подав до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій просить вважати поважною причину пропуску процесуального строку на подання позову та поновити цей строк.

В обґрунтування поданої заяви позивач посилається на правову позицію Верховного Суду у постанові від 08 листопада 2022 року у справі № 420/2473/22, підтриману у подальшому у постанові від 02 березня 2023 року у справі № 600/870/22-а. Тому вважає, що після надання Верховним Судом для юридичної практики правових висновків щодо нарахування та виплати з 01 липня 2021 року щомісячної доплати до пенсії, передбаченої постановою Кабінет Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб", у позивача виникла об`єктивна можливість звернення до суду з цим позовом саме з тих підстав, що у Постанові № 713 не було зрозуміло визначено право пенсіонера на перерахунок його пенсії. Також у заяві позивач зауважує на запровадженні в Україні воєнного стану.

Надаючи оцінку таким доводам позивача, суд звертає увагу на викладений Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 правовий підхід щодо строку звернення до адміністративного суду у такій категорії спірних правовідносин.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові вважала за необхідне відступити від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18).

У цій постанові Верховний Суд зауважив на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом 20 вересня 2024 року (здано до установи поштового зв`язку), а вимоги позову стосуються нарахування та виплати щомісячної доплати з 01 травня 2023 року, тобто, в частині періоду з 01 травня 2023 року по 19 березня 2024 року позовні вимоги заявлені поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

Суд наголошує, що спірна доплата до пенсії в розмірі 2000 грн виплачується особі разом із пенсією за поточний період, а відтак вона є щомісячним періодичним платежем, її розмір в будь-якому разі відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Відтак, у місяць припинення виплати спірної щомісячної доплати в розмірі 2000 грн позивач дізнався про порушення відповідачем його права на отримання вказаної доплати, а тому з цього моменту для нього розпочався відлік шестимісячного процесуального строку на звернення до суду.

Надаючи оцінку доводам позивача про те, що об`єктивна можливість звернення з цим позовом до суду виникла у нього лише після прийняття Верховним Судом постанов від 08 листопада 2022 року у справі № 420/2473/22 та від 02 березня 2023 року у справі № 600/870/22-а, суд зазначає, що ці висновки не впливають на визначення моменту, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав у зв`язку з невиплатою доплати до пенсії у сумі 2000 грн, позаяк Верховним Судом у цих справах сформовано правові висновки щодо права осіб, які отримують пенсію відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", на виплату з 01 липня 2021 року щомісячної доплати до пенсії, передбаченої Постановою № 713, а не строку звернення до суду з позовом у такій категорії спорів.

Що ж до посилань позивача на введення на території України воєнного стану, як на поважну причину пропуску строку звернення до суду, слід зауважити на тому, що саме по собі посилання на введення воєнного стану не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку, така обставина може бути врахована судом, якщо вона знаходиться в прямому причинному зв`язку з пропуском процесуального строку (подібні висновки у постанові Верховного Суду від 28 серпня 2024 року у справі № 580/9690/23, пункт 47). Натомість позивачем не обґрунтовано та не доведено наявності такого причинного зв`язку.

Інших обставин на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду в частині позовних вимог за період з 01 травня 2023 року по 19 березня 2024 року позивачем не наведено.

Верховний Суд послідовно у своїх судових рішеннях наголошує на тому, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами і труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За таких обставин, вказані позивачем підстави пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом в частині періоду з 01 травня 2023 року по 19 березня 2024 року не можна визнати поважними, що утворює підставу для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам КАС України, її належить залишити без руху з наданням строку для усунення її недоліків у десять днів шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду в частині періоду заявлених вимог з 01 травня 2023 року по 19 березня 2024 року, у якій вказати інші підстави для поновлення строку та надати докази поважності причин пропуску цього строку.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

ухвалив:

Визнати неповажними підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду у заяві та залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява в частині позовних вимог буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько