Справа № 520/8393/24
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2024-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду

26 вересня 2024 р. Справа №520/8393/24
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ольги Горшковоіої, розглянувши заяву позивача в порядку ст.383 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у справі №520/8393/24 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії, задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, яка полягає у не нарахуванні ОСОБА_1 з 01.11.2023 доплати до пенсії згідно із постановою Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб" в розмірі 2000 гривень. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області нарахувати та виплатити з 01.11.2023 ОСОБА_1 щомісячну доплату пенсії у розмірі 2000,00 грн відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 14.07.2021 №713 "Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб" з урахуванням раніше виплачених сум. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

Згідно інформації з КП "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)" рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 набрало законної сили.

15.09.2024 до суду надійшла заява позивача в порядку ст. 383 КАС України, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області при виконанні рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у справі №520/8393/24 які полягають у обмеженні ОСОБА_1 розміру грошового забезпечення показниками станом на 05.03.2019, замість раніше призначених станом на 01.01.2021;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області додатково розміру пенсії визначеного на підставі довідки №188 від 01.11.2022 про розмір грошового забезпечення, виданої Головним управління ДСНС у Харківській області поновити та виплачувати ОСОБА_1 з 01 листопада 2023 року щомісячну доплату до пенсії в розмірі 2000,00 грн згідно Постанови КМУ № 713 від 14 липня 2021 р. "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб".

В обґрунтування заяви позивач зазначив, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 по справі №520/8393/24, яке набрало законної сили, пенсійним органом проведено перерахунок пенсії позивача з урахуванням доплати 2000 грн, однак виплата пенсії здійснюється позивачеві з гошового забезпечення станом на 05.03.2019. Позивач вказує, що вказані дії були вчинені відповідачем внаслідок "пропуску судом в рішенні від 25.04.2024 уточнюючого формулювання - додатково до існуючого розміру пенсії". Таким чином, на думку позивача, пенсійний орган всупереч судовому рішенню знову обмежив позивачеві виплату щомісячної пенсії, що позивач вважає протиправним.

Суд вирішує питання про розгляд заяви позивача у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Відповідно до ч.3 ст.166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до приписів ст.383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду частина 1 вказаної статті).

У такій заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява; 2) ім`я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 4) ім`я (найменування) третіх осіб, які брали участь у розгляді справи, поштова адреса, номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 5) номер адміністративної справи; 6) відомості про набрання рішенням законної сили та про наявність відкритого касаційного провадження; 7) інформація про день пред`явлення виконавчого листа до виконання; 8) інформація про хід виконавчого провадження; 9) документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати за подання відповідної заяви; 10) перелік документів та інших матеріалів, що додаються (частина 2).

Відповідно до ч.ч.3-5 ст.383 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом. До заяви додаються докази її надсилання іншим учасникам справи.

Заяву, зазначену у частині першій цієї статті, може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду.

У разі невідповідності заяви вказаним вище вимогам, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, така заява ухвалою суду, прийнятою в порядку письмового провадження, повертається заявнику. Така ухвала суду може бути оскаржена.

З системного аналізу вищезазначених норм права можна зробити висновок, що правовий інститут контролю за виконанням рішення суду, механізм якого унормований у тому числі і приписами ст.383 КАС України, підлягає застосуванню виключно у разі наявності протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача щодо виконання рішення суду, що порушує права та законні інтереси позивача.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що при встановленні неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій, важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності та/або дії, її фактичні підстави, а також шкідливість/протиправність для прав та інтересів заінтересованої особи.

Саме з цією метою приписами ч.2 ст.383 КАС України унормовано зазначення у заяві інформації про хід виконавчого провадження з наданням необхідних доказів (ч.3), що дає підстави суду надати оцінку стану виконання судового рішення відповідачем шляхом аналізу вичерпності дій державного виконавця щодо належного та повного виконання судового рішення.

Так, обов`язковість судових рішень, визначена Конституцією України та ст.370 КАС України, забезпечується, в першу чергу, через примусове виконання судових рішень відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Відповідно до ч.6 ст.26 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що при виконанні рішень, за якими боржник зобов`язаний вчинити певні дії або утриматися від їх вчинення, державний виконавець при винесенні постанови про відкриття виконавчого провадження зазначає про необхідність виконання боржником рішення протягом 10 робочих днів (крім рішень, що підлягають негайному виконанню).

Після закінчення наданого строку, державний виконавець перевіряє виконання рішення суду. У разі невиконання рішення суду, державним виконавцем складається акт, після чого виноситься постанова про накладання штрафу в якій зазначає розмір штрафу, вимога виконати рішення протягом 10 робочих днів та попередження про кримінальну відповідальність.

У разі повторного невиконання рішення державним виконавцем складається акт, після чого виноситься постанова про накладання штрафу в якій зазначає розмір штрафу та попередження про кримінальну відповідальність, після чого звертається до органу досудового розслідування з повідомленням про вчинення боржником кримінального правопорушення за ст. 382 Кримінального кодексу України.

Положеннями статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Суд зазначає, що позивачем не надано до суду доказів пред`явлення виконавчого листа до виконання та будь-якої інформації про хід виконавчого провадження, що б підтверджували, що державним виконавцем використано всі передбачені чинним законодавством засоби щодо належного та повного виконання судового рішення.

Поряд із тим, у заяві позивач вказує, що не отримував виконавчого листа по даній справі та не пред`являв його до виконання з огляду на добровільне виконання відповідачем судового рішення.

Суд звертає увагу, що визначені вимоги до заяви, яка подається відповідно до статті 383 КАС України, зокрема надання інформації про день пред`явлення виконавчого листа до виконання та інформації про хід виконавчого провадження, не є формальними вимогами, а навпаки є важливою інформацією, яка дає можливість суду визначити, чи не є передчасним звернення стягувача до суду з такою заявою.

Вказана стаття (383 КАС України) передбачає можливість звернутися до суду із заявою про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду. Ця стаття є останньою в розділі IV КАС України «Процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень в адміністративних справах» і містить чіткі вимоги до такої заяви, строк звернення, порядок її розгляду та наслідки невідповідності вимогам заяви.

Зі змісту цієї статті випливає, що як крайній захід для захисту прав особи позивача, на користь якої ухвалене рішення суду, закон встановив можливість звернення до суду з відповідною заявою.

Перед тим як подати таку заяву, стягувач має використати всі можливі засоби для виконання судового рішення. Зокрема, наявність рішення суду, яке набрало законної сили, зобов`язує суб`єкта владних повноважень здійснити його виконання. У випадку, коли боржник добровільно не виконує рішення суду, стягувач має вчинити дії для виконання рішення суду в примусовому порядку відповідно до вимог Закону № 1404-VIII, і тільки після того, як стягувач використав усі можливості для примусового виконання рішення суду, а воно залишається не виконаним, тоді в такої особи виникає право звернутися до суду із заявою в порядку статті 383 КАС України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.12.2021 по справі №9901/235/20.

При цьому, суд зауважує, що позивач не позбавлений можливості отримати виконавчий лист в приміщенні суду.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що звернення позивача із заявою в порядку ст.383 КАС України до суду є передчасним, а тому заява порядку ст.383 КАС України не відповідає вимогам цієї статті, що має наслідком повернення заяви без розгляду.

Додатково суд звертає увагу ОСОБА_1 , що рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 у справі №520/8393/24 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії, задоволено частково.

Позивача не було позваблено права оскаржити вказане судове рішення до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги, в разі незгоди останнього з формулюванням зобов`язальної частини цього рішення.

Питання щодо строку звернення із такою заявою суд не вирішує з огляду на невідповідність змісту заяви вимогам ст.383 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 166, 167, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в порядку ст.383 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачеві без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ольга ГОРШКОВА