Справа № 120/5970/24
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

23 вересня 2024 р. Справа № 120/5970/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян Марини Бондівни, розглянувши у письмовому провадженні заяву Погребищенської міської ради про роз`яснення судового рішення у справі за позовом Керівника Немирівської окружної прокуратури до Погребищенської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації та Міністерство культури та інформаційної політики України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом Керівника Немирівської окружної прокуратури до Погребищенської міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Управління містобудування та архітектури Вінницької обласної військової адміністрації та Міністерство культури та інформаційної політики України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду 30.07.2024 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Погребищенської міської ради щодо неутворення спеціально уповноваженого органу охорони культурної спадщини. Зобов`язано Погребищенську міську раду створити спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді на умовах і в порядку, визначених Законом України № 1805-III від 08.06.2000 року "Про охорону культурної спадщини".

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 30.07.2024 набрало законної сили 02.09.2024.

13.09.2024 на адресу суду надійшла заява Погребищенської міської ради про роз`яснення рішення суду від 30.07.2024 по справі №120/5970/24, зокрема в частині створити спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді на умовах і в порядку, визначених Законом України № 1805-III від 08.06.2000 року "Про охорону культурної спадщини", зазначивши в ухвалі, які саме управлінські рішення має прийняти міська рада на виконання рішення суду в той час, коли спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді на умовах і в порядку, визначених Законом України № 1805-III від 08.06.2000 року "Про охорону культурної спадщини» на час розгляду справи та винесення рішення вже однин раз був створений, вказавши при цім, чи є необхідність скасовувати рішення 58 сесії Погребищенської міської ради 8 скликання № 536 від 07.05.2024 року «Про утворення спеціального уповноваженого органу охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді» про його створення, чи приймати нове рішення про створення цього органу, не зважаючи на існування ідентичного.

Відповідно до частини 1 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Частина 3 цієї статті визначає, що суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Враховуючи те, що рішення, яке відповідач просить роз`яснити, судом ухвалено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), то суд вважає за необхідне здійснити розгляд поданої заяви у письмовому провадженні.

Визначаючись щодо заяви про роз`яснення судового рішення, суд виходив з такого.

Відповідно до положень частини 1 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Зі змісту наведеного у частині 1 статті 254 КАС України законодавчого припису суд доходить висновку, що роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом, та зумовлено нечіткістю судового рішення за змістом, коли таке є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання.

Згідно частини 2 статті 254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Відомостей про відкриття виконавчого провадження, його закінчення у зв`язку з виконанням рішення боржником матеріали справи не містять.

Суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів статті 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

В пункті 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 року "Про судове рішення в адміністративній справі" зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно пунктом 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" №7 від 20.05.2013 року зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд звертає увагу на те, що стаття 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв (здоровий глузд, зрозумілість для звичайної розумної людини без юридичної освіти).

Виходячи з системного тлумачення положень статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, роз`яснено може бути рішення чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тому, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватися, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє, наприклад, способу і порядку виконання судового рішення.

Водночас, в рішенні Вінницького окружного адміністративного суду від 30.07.2024, яке заявник просить роз`яснити, чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, рішення викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

При вирішенні спору, суд зазначив, що приписами Закону № 1805-III закріплено вимогу, що відповідний виконавчий орган сільської, селищної, міської ради населеного пункту, занесеного до Списку історичних населених місіть України, утворюється місцевою радою за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини.

Отже, на відповідний виконавчий орган сільської, селищної, міської ради населеного пункту, занесеного до Списку історичних населених місць України покладено обов`язок утворення місцевою радою за погодженням із центральним органом виконавчої влади спеціально уповноваженого законом органу охороняти місцеву культу спадщину.

У рішенні встановлено, що у матеріалах справи міститься лист Погребищенської міської ради № 02-18/1609 від 22.05.2024, який адресований Міністерству культури та інформаційної політики України, у якому міська рада просить погодити утворення спеціально уповноваженого органу охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді. Як додаток до листа Міністерства долучає рішення №536 від 07.05.2024 Про утворення спеціально уповноваженого органу охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді. Проте, саме погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини відсутнє у матеріалах справи.

Таким чином з урахуванням встановлених обставин, суд при вирішені спору, дійшов висновку про існування підстав для зобов`язання Погребищенської міської ради створити спеціально уповноважений орган охорони культурної спадщини в Погребищенській міській раді на умовах і в порядку, визначених Законом України № 1805-III від 08.06.2000 року "Про охорону культурної спадщини".

Отже, підстави, якими заявник обґрунтовує подану заяву про роз`яснення рішення суду, не знаходять свого підтвердження.

Крім того, суд зауважує, що наведені заявником доводи не свідчать про незрозумілість (неясність, нечіткість) рішення суду, а висловлюють фактично незгоду відповідача з ухваленим рішенням суду.

Варто наголосити на тому, що, роз`яснюючи прийняте судове рішення, суд не вправі вносити будь-які зміни до нього. Тобто, процесуальна можливість роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати його зміст.

В той же час, спосіб, в який представник заявника просить роз`яснити судове рішення, свідчить, що представник просить суд доповнити існуюче рішення (його резолютивну частину) новим змістом.

З огляду на викладене, суд вважає, що відсутні підстави для роз`яснення рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 30.07.2024, а тому у задоволенні заяви Погребищенської міської ради про роз`яснення судового рішення необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника заявника про роз`яснення судового рішення відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Мультян Марина Бондівна