Справа № 640/21385/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

27 вересня 2024 року м. Київ Справа № 640/21385/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., отримавши та перевіривши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_2 з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві .

в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови здійснювати перерахунок пенсії за довідкою про розмір грошового забезпечення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2022 позовну заяву залишено без руху.

13.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" №2825-IX, статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

10.05.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва надійшли матеріали адміністративної справи № 640/21385/22, які за результатами автоматизованого розподілу були передані на розгляд судді Балаклицькому А.І.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2023 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/21385/22 та залишено без руху.

Згідно Протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 19.09.2024 справу розподілено судді Войтович І.І.

Отримавши та перевіривши матеріали даної справи, суддя зазначає, що згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Та, в порушення вимог вказаної норми позивачем не надано суду доказів сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі та не надано суду документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Суд враховує у даній справі обставини подання позову до суду позивачем у грудні 2022 року та відповідно застосуванню підлягає Закон України "Про Державний бюджет України на 2022 рік", яким установлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб - 2481,00 грн.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, сума сплати судового збору становить 992,40 грн. за вимогу немайнового характеру.

Пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому в позовні заяві не зазначено:

щодо позивача: повне прізвище, ім`я та по батькові; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб; номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти;

щодо відповідача: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 160 КАС України щодо визначення відомостей про позивача та відповідача.

Відповідно до п. 4 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як убачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд визнати бездіяльність відповідача.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Отже, адміністративний суд, отримавши позовну заяву, повинен встановити наявність факту порушеного права та застосувати конкретний спосіб захисту порушеного права, що залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Разом з цим, в позовній заяві позивач не обґрунтовує в чому полягає порушення його прав та не надає докази на їх підтвердження.

Позивач просить суд визнати бездіяльність відповідача щодо відмови здійснити перерахунок пенсії на підставі довідки.

При цьому позивачем не додано до позову відмову відповідача (лист, рішення тощо) та не зазначено на підставі якої довідки (дата, номер, ким видана) та з якої дати позивачу не здійснено перерахунок пенсії.

Отже, позовна заява не містить повного обґрунтування вимог та доказів на підтвердження порушення прав позивача.

Також суд звертає увагу позивача, що адміністративний позов не містить вимог щодо способу захисту порушеного права: зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Ураховуючи наведене, позивачу слід обґрунтувати позовні вимоги із посиланням на конкретні юридичні факти та надати відповідні докази на підтвердження порушення прав та охоронюваних законом інтересів.

Суд зауважує, що відповідно до частини першої, четвертої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини другої статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою та п`ятою статті 94 КАС України регламентовано, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Така вимога висувається до кожного документу окремо.

Відповідність копії документа оригіналу засвідчується шляхом проставляння відмітки про засвідчення копії документа, яка складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади (за наявності), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Ураховуючи вищенаведене суд зазначає, що на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, позивач має надати до суду копії документів, які повинні бути засвідчені в порядку, встановленому чинним законодавством.

12.12.2022, ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва вказану позовну заяву було залишено без руху з вищезазначених підстав. Матеріали справи належних доказів отримання даної ухвали суду не містять. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.12.2023 прийнято адміністративну справу до провадження та залишено позовну заяву без руху для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази виконання позивачем вимог ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2022 та ухвали Київського окружного адміністративного суду від 26.12.2023, та враховуючи вказані вище обставини, позовна заява є такою, що не відповідає вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суддя, враховуючи положення статті 169 КАС, вважає за необхідне прийняти даний позов в стані без руху та продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали суду шляхом надання:

- оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у сумі 992,40 грн.

- оформлення адміністративного позову відповідно до вимог статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Про прийняття позовної заяви до розгляду суд постановляє ухвалу (ч. 9 ст. 171 КАС України).

Керуючись статтями 118, 121, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

1. Прийняти до провадження дану адміністративну справу № 640/21385/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, - у стані без руху.

2. Продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 .

3. Установити ОСОБА_3 десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

4. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.