Справа № 460/27662/23
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2024-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/27662/23 пров. № А/857/15619/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Качмара В.Я., Кузьмича С.М.,

за участю секретаря судового засідання: Кулабухової М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м. Львові апеляційну скаргу Рівненської митниці на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року, головуючий суддя - Поліщук О.В., ухвалене о 12:36 год. у м. Рівне, повний текст якого складено 07.06.2024 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Рівненської митниці про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Рівненської митниці, в якому просив визнати протиправними та скасувати наказ Рівненської митниці від 23.11.2023 року №22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

В обґрунтування своїх позовних вимог посилалося на те, що у нього відсутній потенційний конфлікт інтересів по відношенню до свого двоюрідного брата, так як жодними організаційно-розпорядчими повноваженнями щодо нього наділений не був; до моменту покладення на нього обов`язків заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці в письмовій формі повідомив Рівненську митницю та сектор з питань запобігання та протидії корупції, що в структурі митниці працює його двоюрідний брат; оперативний відділ знаходиться в структурі управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил, а відділ митного оформлення № 1 в структурі митного поста «Рівне». Звертає увагу суду, що взаємодія цих структурних підрозділів можлива лише на рівні керівників таких підрозділів, що виключає будь-яке підпорядкування позивача та його двоюрідного брата. На думку позивача, проведення службового розслідування та дисциплінарного провадження не відповідало критерію об`єктивної безсторонності та суб`єктивної неупередженості, відтак спірний наказ вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що, просить суд задовольнити позов у повному обсязі..

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправним та скасовано наказ Рівненської митниці від 23.11.2023 року № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Рівненська митниця оскаржила його в апеляційному порядку, яка, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що дисциплінарною комісією було встановлено у діях ОСОБА_1 дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні актів органів державної влади, а саме в незабезпеченні дотримання вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів; у ОСОБА_1 по відношенню до його двоюрідного брата наявний потенційний конфлікт інтересів, оскільки позивач під час виконання обов`язків мав повноваження та міг вплинути на об`єктивність і неупередженість при прийнятті рішень, вчинення чи не вчинення дій стосовно головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1; ОСОБА_1 свого безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів на виконання вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомляв. Повідомлення від 14.02.2022 року про наявність родинних відносин було зроблено лише на виконання наказу від 08.02.2022 року №32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства».

В судовому засіданні представник відповідача підтримав подану апеляційну скаргу, вважає оскаржене рішення суду незаконним та повністю підтримав доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Представник позивача заперечив проти апеляційної скарги, вважає оскаржене рішення суду законним та обґрунтованим та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Згідно наказу від 30.06.2021 року №85-о ОСОБА_1 призначений на посаду головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці.

30.06.2021 року ОСОБА_1 уклав контракт з Рівненською митницею про проходження державної служби зі строком його дії до 01.07.2024 року.

Пунктом 1 контракту передбачено, що на відносини сторін, за цим контрактом поширюється дія Митного кодексу України, а в частині не врегульованій ним, Закон України «Про державну службу», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини щодо проходження державної служби, Кодексу законів про працю України.

Згідно пункту 18 контракту, за невиконання, або неналежне виконання обов`язків, передбачених Законом України «Про державну службу» та цим контрактом, сторони несуть відповідальність згідно із контрактом.

В пункті 10 особової картки державного службовця, ОСОБА_1 ознайомився з вимогами й обмеженнями щодо прийняття та проходження державної служби відповідно до Законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», «Про очищення влади», Законом України «Про захист персональних даних», Загальними правилами етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 року №158, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 31.08.2016 року за №1203/29333, правилами внутрішнього службового розпорядку державного органу, необхідністю повідомлення про зміни даних.

У додатку № 1 до особової картки зазначено, що ОСОБА_1 має категорію посади державного службовця «В».

02.07.2021 року позивача ознайомлено з посадовою інструкцією головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці.

Наказом Рівненської митниці від 02.07.2021 року №107-о призначено з 06.07.2021 року ОСОБА_2 на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 1 митного поста «Рівне» Рівненської митниці.

З посадовою інструкцією ОСОБА_2 ознайомився 11.10.2021 року.

08.02.2022 року Рівненською митницею видано наказ № 32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства». Пунктом 1 наказано посадовим особам Рівненської митниці, які займають посади державної служби категорії «Б» та «В» надати до сектору з питань запобігання та протидії корупції підписані повідомлення стосовно близьких осіб за формою згідно з додатком.

14.02.2022 року ОСОБА_1 подав повідомлення про близьких осіб відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції». В розділі 12 повідомлення вказав про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_2

15.02.2022 року аналогічне повідомлення подав ОСОБА_2 та в розділі 12 зазначив про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_1 .

Наказом Рівненської митниці від 02.03.2022 року №89-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці (далі - начальник оперативного відділу), з 02.03.2022 року по 01.04.2022 року.

16.05.2022 року згідно наказу Рівненської митниці №123-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці з 16.05.2022 року по 20.05.2022 року.

Згідно наказу Рівненської митниці від 08.06.2022 року № 143-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 09.06.2022 року по 23.08.2022 року.

Наказом Рівненської митниці від 06.09.2022 №230-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 06.09.2022 по 18.11.2022 /т. 1, а.с. 58/.

Згідно наказу Рівненської митниці від 22.11.2022 року №293-о на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків начальника оперативного відділу, з 22.11.2022 року по 17.02.2023 року.

Накази від 02.03.2022 року №89-о, від 16.05.2022 року №123-о, від 08.06.2022 року №143-о та від 06.09.2022 року №230-о погоджені завідувачем сектору з питань запобігання та протидії корупції ОСОБА_3 Наказ від 22.11.2022 року №293-о погоджений в.о. завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції ОСОБА_4 .

07.04.2023 року Національним агентством з питань запобігання корупції, у порядку пункту 53 частини 1, частини 6 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» було внесено Рівненській митниці припис.

У приписі зазначено, що ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника оперативного відділу, був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями щодо двоюрідного брата ОСОБА_2 , п.п. 3.2, 3.5, 3.7 посадової інструкції та не повідомив свого безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів, чим порушив вимоги пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Припис містить вимогу провести службове розслідування для виявлення причин та умов, що призвели до порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та розглянути питання щодо притягнення винної особи до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Рівненської митниці від 19.04.2023 року №68 «Про проведення службового розслідування» по даному факту призначено провести службове розслідування та утворено комісію в наступному складі:

ОСОБА_5 - перший заступник начальника - голова комісії;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції - член комісії;

ОСОБА_7 - начальник юридичного відділу - член комісії;

ОСОБА_8 - начальник відділу по роботі з персоналом - член комісії;

ОСОБА_9 - в.о. заступника начальника управління - начальник оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил;

ОСОБА_10 - завідувач сектору внутрішньої безпеки - член комісії;

ОСОБА_17 - головний державний інспектор відділу забезпечення митного контролю та оформлення - член комісії.

Наказом Рівненської митниці від 26.09.2023 року №193 внесено зміни до складу комісії, замість ОСОБА_11 - завідувача сектору внутрішньої безпеки - члена комісії, включено ОСОБА_12 .

26.09.2023 року комісією з проведення службового розслідування складено акт №7.13-09/ВН-06/26 та запропоновано:

службове розслідування стосовно головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушення митних правил Рівненської митниці Державної митної служби України під час тимчасового виконання обов`язків заступника начальника зазначеного управління ОСОБА_1 вважати закінченим;

за порушення вимог передбачених п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" та вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, що виразилось в неповідомленні (безпосереднього керівника або відповідальний орган про конфлікт інтересів) ініціювати перед керівником територіального органу питання про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 із запропонованим видом дисциплінарного стягнення - догани.

Акт службового розслідування підписаний з окремою думкою члена комісії ОСОБА_13 .

Наказом Рівненської митниці від 13.10.2023 року №19-дс порушено дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора ОСОБА_1.

Затверджено склад комісії:

ОСОБА_18 - начальник відділу адміністративно-господарської діяльності;

ОСОБА_14 - завідувач сектору внутрішньої безпеки;

ОСОБА_6 - завідувач сектору з питань запобігання та протидії корупції;

ОСОБА_15 - головний державний інспектор юридичного відділу;

ОСОБА_19 - головний державний інспектор по роботі з персоналом.

У зв`язку із задоволенням заяви про відвід наказом Рівненської митниці від 06.11.2023 року №20-дс, виключено зі складу дисциплінарної комісії ОСОБА_3 , завідувача сектору з питань запобігання та протидії корупції.

14.11.2023 року Дисциплінарною комісією внесено в.о. начальника Рівненської митниці Віталію Собчуку подання, за висновками якого, у діях головного державного інспектора ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, передбачений пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні актів органів державної влади, а саме незабезпеченні дотримання п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів.

Комісією рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

На підставі подання дисциплінарної комісії, наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 року №22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» наказано:

оголосити догану ОСОБА_1 , головному державному інспектору оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці, за неналежне виконання актів органів державної влади, відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 та пункту 2 частини першої статті 66 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-VII «Про державну службу»;

вважати даний наказ таким, що набирає чинності в перший робочий день, наступний за днем закінчення терміну тимчасової непрацездатності;

відділу по роботі з персоналом вжити заходів, передбачених частинами шостою, сьомою статті 77 Закону України від 10 грудня 2015 року №889-VIII «Про державну службу» та направити до Національного агентства з питань запобігання корупції паперову копію наказу з інформаційною карткою до нього (абзац четвертий частини першої статті 59 Закону України «Про запобігання корупції», пункт 4 розділу ІІ Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженого рішенням Національного агентства від 09 лютого 2018 року № 166).

Не погодившись з наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 року №22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що висновок службового розслідування не підтверджує порушення ОСОБА_1 пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» та пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів, що вказує на відсутність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, оскільки матеріалами справи підтверджено протилежне.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

У частині 2 статті 19 Конституції України та частині 2 статті 2 КАС України законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведені норми визначають, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до ч.3 ст.569 МК України правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, урегульовані Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Згідно з частинами другою, третьою статті 5 Закону № 889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний, серед іншого, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Статтею 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, порушення Присяги державного службовця; дії, що шкодять авторитету державної служби.

Згідно з частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до частини 1 статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення.

Частиною 2 статті 68 Закону №889-VIII, зокрема, встановлено, що дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії А: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії.

Згідно з частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (частина перша статті 73 Закону № 889-VIII).

Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Згідно п. 4 Порядку № 1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія (п. 7 Порядку № 1039).

Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця (п. 33 Порядку № 1039).

Відповідно до п.34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні. Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Відповідно до статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII та Порядку №1039 свідчить, що законодавцем чітко визначені як підстави, так і порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, під яким розуміється вчинення протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Як слідує з матеріалів справи, наказом Рівненської митниці від 23.11.2023 року № 22-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» до головного державного інспектора ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в порушенні пункту 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» та пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в частині неповідомлення про наявність конфлікту інтересів, накладено (оголошено) дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Підставою для видання такого наказу є подання дисциплінарної комісії від 14.11.2023 року, згідно якого у головного державного інспектора ОСОБА_1 виявлено ознаки дисциплінарного проступку та рекомендовано накласти (оголосити) дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

При проведенні службового розслідування встановлено, що ОСОБА_2 є двоюрідним братом ОСОБА_1 , тобто близькою особою з огляду на абзац 4 частини 1 статті 1 Закону № 1700-VІІ та зумовлює виникнення у нього приватного інтересу, як обов`язкової складової конфлікту інтересів.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено такі поняття:

близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта;

потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до пп. 1, 2, 3, 4 частини 1 статті 28 вказаного Закону особи, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними. Суперечність між приватним інтересом та повноваженнями полягає в тому, що, з одного боку, в особи наявний приватний інтерес (майновий або немайновий), а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу.

З наведеного убачається, що у випадку спільної роботи з членами сім`ї та родичами слід звертати увагу на наявність, характер та зміст службових чи представницьких повноважень, що можуть бути реалізовані стосовно таких осіб. Сам лише факт наявності близьких осіб, перелічених у статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", є тільки передумовою для виникнення конфлікту інтересів у разі спільної роботи з ними, який виникає за умови настання певних обставин.

Для встановлення факту потенційного або реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність може вплинути, або реально впливає на об`єктивність чи неупередженість при прийняття рішень чи вчиненні дій.

Без наявності хоча б одного з наведених фактів потенційний або реальний конфлікт інтересів не виникає.

Встановлюючи наявність потенційного конфлікту інтересів комісією зазначено, що ОСОБА_1 був наділений організаційно-розпорядчими повноваженнями стосовно ОСОБА_2 . Такі повноваження визначені в нього пунктами 3.2, 3.5, та 3.7 посадової інструкції заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці від 01.07.2021 року, тому за наявності приватного інтересу, ОСОБА_1 міг впливати на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення дій стосовного свого двоюрідного брата ОСОБА_2 .

Обов`язки заступника начальника управління - начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Рівненської митниці визначені в розділі 3 посадової інструкції, зокрема:

3.2. контроль за додержанням вимог законодавства щодо діяльності в напрямі запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушеннями митних правил;

3.5. проведення заходів щодо протидії контрабанді та боротьби з порушеннями митних правил;

3.7. здійснення контролю за дотриманням громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України.

Відповідно до роз`яснень, наданим ОСОБА_1 . Національним агентством з питань запобігання корупції від 08.08.2023 року № 203-01/17805-23, конфлікт інтересів може існувати у особи в ситуації, коли: в особи наявний приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами); в особи наявні службові повноваження, під час реалізації яких вона може вчиняти дії, приймати рішення саме з питань, у якому у неї наявний приватний інтерес; такі службові повноваження мають дискреційний характер (тобто є такими, коли особа може на власний розсуд обирати з кількох юридично допустимих дій, рішень).

Саме сукупність зазначених факторів дає підстави стверджувати, що приватний інтерес особи, може впливати на об`єктивність та неупередженість під час вчинення особою дії, прийняття рішення, а отже, в особи є конфлікт інтересів.

Верховний Суд в постанові від 23 грудня 2020 року у справі № 826/15347/17 зазначив, що потенційний конфлікт інтересів, як і реальний конфлікт інтересів має три елементи.

Перший елемент - це наявність у державного службовця повноваження, які можуть бути використані для задоволення приватного інтересу. Другий елемент - це наявність у державного службовця приватного інтересу в тій сфері, в якій він виконує зазначені вище повноваження. І третій елемент - це ризик впливу приватного інтересу державного службовця на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених обов`язків та повноважень в майбутньому.

При цьому, всі три елементи повинні бути доведені, а не ґрунтуватися на припущеннях.

В приписі Національного агентства з питань запобігання корупції №37-03/15-23 від 07.04.2023 року міститься лише загальне посилання на пункти 3.2, 3.5 та 3.7 посадової інструкції начальника оперативного відділу. Інформації про те, якими саме службовими (представницькими) повноваженнями був наділений ОСОБА_1 стосовно двоюрідного брата ОСОБА_2 припис не містить.

Колегія суддів звертає увагу, що комісією з проведення службового розслідування в акті від 26.09.2023 не зазначено наявність конкретних службових (представницьких) повноважень ОСОБА_1 стосовно двоюрідного брата ОСОБА_2 , що не може свідчити про наявність у ОСОБА_1 потенційного конфлікту інтересів.

Колегія суддів звертає увагу на те, що під час проведення службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності коло його службових обов`язків не встановлювалося. Не з`ясовано, чи мав позивач будь-який майновий чи немайновий приватний інтерес, що був би пов`язаний із виконанням ним службових повноважень. Встановлення цих фактів в ході службового розслідування не встановлено.

Судом також встановлено, що відповідно до структури Рівненської митниці, затвердженої наказом Рівненської митниці № 174 від 17.08.2022 року, оперативний відділ, в якому ОСОБА_1 виконував обов`язки начальника, входить в структури Управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил.

Натомість відділ митного оформлення № 1, в якому посаду головного державного інспектора займає ОСОБА_2 входить до структури митного поста «Рівне».

При цьому, згідно пункту 4 Положення про відділ митного оформлення № 1 митного поста «Рівне» Рівненської митниці, затвердженої наказом від 10.06.2021 року № 21, відділ безпосередньо підпорядковується керівництву митного поста «Рівне» Рівненської митниці. В пункті 8 даного Положення передбачено, що посадові особи відділу підпорядковуються начальнику відділу та керівництву митного поста «Рівне».

З огляду на викладене, висновки відповідача про те, що позивач порушив Закон України "Про запобігання корупції" у зв`язку із тим, що не повідомив керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів є неправомірними, оскільки в даному випадку відповідачем не доведено наявність такого конфлікту, що виключає вжиття позивачем відповідних заходів.

Також слід звернути увагу на те, що ОСОБА_1 на виконання наказу Рівненської митниці від 08.02.2022 року № 32 «Про проведення заходів щодо попередження фактів порушення антикорупційного законодавства» подав повідомлення про близьких осіб відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» та вказав про наявність у нього двоюрідного брата ОСОБА_2 , який також працює в структурі митниці. Таке ж повідомлення 15.02.2022 року подав ОСОБА_2 та в розділі 12 зазначив про двоюрідного брата ОСОБА_1 .

Колегія суддів також звертає увагу на порушення при проведенні дисциплінарного провадження відносно позивача, оскільки під час його проведення повторно приймав участь ОСОБА_16 який був членом комісії з проведення службового розслідування.

Так, в акті службового розслідування від 26.09.2023 року №7.13.09/ВН-06/26 ОСОБА_16 та ОСОБА_3 , як члени комісії висловили свої пропозиції щодо порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарного провадження, за порушення пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», із запропонованим видом дисциплінарного стягнення - догани.

При цьому, ОСОБА_16 був затверджений головою дисциплінарної комісії для здійснення дисциплінарного провадження, та може свідчити про те, що голова дисциплінарної комісії ОСОБА_16 при здійсненні дисциплінарного провадження щодо позивача не міг бути безстороннім

Аналізуючи вищенаведені норми чинного законодавства, колегія суддів вважає вірним висновок суду попередньої інстанції про те, що оспорюваний наказ відповідача не може вважатися прийнятим безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, через що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року у справі №460/27662/23 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді В. Я. Качмар
С. М. Кузьмич

Повний текст постанови складено 26.09.2024 року.