Справа № 300/4768/24
Суддя: Шумей М.В.
Дата ухвалення: 2024-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"27" вересня 2024 р. справа № 300/4768/24
Івано-Франківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Шумея М.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» до Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Івано-Франківської міської ради, третя особа: ПП «Квазар» про визнання протиправною та скасування постанови
ВСТАНОВИВ:
ТОВ «Івано-Франківськмінерал-цемент» звернулось до суду з адміністративним позовом до Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Івано-Франківської міської ради, третя особа: ПП «Квазар», в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 1/32.1-2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.05.2024 року.
Позовні вимоги мотивовані прийняттям Управлінням з питань державного архітектурно-будівельного контролю Івано-Франківської міської ради протиправної постанови № 1/32.1-2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.05.2024 року.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 18.06.2024 року відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.
04.07.2024 року на адресу від Управління з питань державного архітектурно- будівельного контролю Івано-Франківської міської ради суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідно до якого заперечує проти позову з підстав викладених у відзиві. Просить відмовити у задоволенні позову.
16.07.2024 року на адресу суду надійшли пояснення по справі від третьої особи ПП «Квазар», згідно яких викладено пояснення, міркування щодо предмету позову.
19.08.2024 року на адресу суду надійшли додаткові пояснення відповідача по справі.
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 КАС України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив такі обставини.
02.06.2024 року ТОВ «Івано-Франківськмінерал-Цемент» отримано постанову № 1/32.1-02 від 30.05.2024 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 1 120 360, 00 гривень.
Дана постанова винесена начальником Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Івано-Франківської міської ради Семківим Олегом Мироновичем за результатом розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме акту складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 1/32-26 від 21.05.2024 року, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.05.2024 року, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.05.2024 року.
Постановою № 1/32.1-02 встановлено наявність порушення ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п. 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз. 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 № 466.
Позивач вважає, що оскаржувана постанова прийнята з порушення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №533 від 23.05.2011 року зокрема в частині не залучення суб`єкта містобудівної діяльності в ході проведення перевірки та крім того не враховано, що ТОВ "Івано-Франківськмінерал-Цемент" не здійснює господарську діяльність щодо вказаного приміщення, оскільки уклало договір з ПП "Квазар" щодо його оренди, що й слугувало підставою звернення з відповідним адміністративним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.
Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
Згідно статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах, повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч. 6 ст. 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державною нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки. Державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів, державного нагляду (контролю) у сфері державних резервів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно- будівельного контролю (надалі - Порядок №553), затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року.
Відповідно до абз. і п. 9 Постанови № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Реалізація права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від обізнаності (повідомлення) останнього про намір відповідного органу або його посадових осіб щодо проведення перевірки.
Відповідно до абз. 10-14 ч. 6 ст. 7 Закону, в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Відповідно до п. 18 Порядку № 553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки або його уповноваженій особі надасться по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно- будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно- будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно- правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату ДІАМ як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Позивачу акт перевірки №1/32-26 від 21 травня 2024 року ані для ознайомлення, ані для підписання наданий не був, внаслідок чого Позивач був позбавлений права внести зауваження. Дана обставина вказує на недійсність акту перевірки №1/32-26.
Акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.
Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18, від 14.11.2019 у справі №822/680/16.
Враховуючи вищенаведене, в порушення положень Порядку №553 керівника суб`єкта містобудування було позбавлено можливості бути присутнім при проведенні перевірки та надати усі необхідні документи і пояснення щодо такої.
Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16).
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, мас право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2- а/208/219/16).
У зв`язку з цим, посадовими особами Управління з питань державного архітектурно будівельного контролю Івано-Франківської міської ради проведено перевірку за відсутності належного представника суб`єкта містобудування і це г порушенням порядку проведення перевірки, оскільки він був позбавлений можливості надати відповідачу відповідну документацію та тим самим спростувати виявлені порушення.
Одним із положень пункту 7 Постанови № 553 передбачено, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.
Проте в акті від 21.05.2024 року початком позапланової перевірки зазначено, що початком позапланової перевірки є 08.05.2024 року, завершенням- 21.05.2024 року, тобто її строк значно перевищує граничний, який передбачено законодавством.
Як передбачено п.10 Порядку № 244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності та правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.
Пунктом 13 Порядку № 244 передбачено, що протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері, містобудівної діяльності, а також свідками (у раті наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому. Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, мас право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
Відповідно до п.13 Порядку № 244, під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до п. 16. п. 17 Порядку № 244. справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалі в справи.
Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
Таким чином Позивач не мав жодної можливості надати свої пояснення чи зауваження, а матеріали справи отримав за два дні до розгляду справи.
У п. 18. п. 19 Порядку № 244 зазначено, що справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.
Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, па підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні га інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються па підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.
Всупереч нормам законодавства Позивач фактично був позбавлений прав щодо надання будь-яких пояснень та інших доказів.
У п. 20 Порядку №244 зазначено, що посадова особа органу державного архітектурно- будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує зокрема:
- чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності:
- чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.
Таким чином, неповідомлення Позивача про час та дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності вказує на те. що посадовою особою Відповідача в порушення норм Порядку №244 не з`ясовано всіх необхідних для розгляду справи даних.
Тобто така перевірка проведена з порушення чинного законодавства.
Щодо порушень виявлених в ході проведеної перевірки слід вказати наступне
На підставі наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 23 квітня 2024 р. №350 «Про погодження здійснення позапланового заходу державно архітектурно-будівельного контролю», наказу Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Івано-Франківської міської ради від 29.04.2024р. № 13 та відповідно до направлення від 29.04.2024 р. № 13/1, посадовими особами Управління з 08.05.2024 р. по 21.05.2024 проведено позапланову перевірку законності виконання будівельних робіт з реконструкції будинку за адресою: вул. Чорновола, 98 у м. Івано-Франківську.
Під час проведення позапланової перевірки 08.05.2024 р. посадовою особою Управління шляхом візуального огляду виявлено здійснення будівельних робіт з реконструкції будинку №98 на вул. Чорновола у м. Івано-Франківську в частині влаштування додаткового входу у підвальне приміщення з влаштування сходів без належним чином відведеної земельної ділянки, також вже влаштовано вхід у приміщення на першому поверсі. Дане приміщення знаходиться зі сторони вул.Чорновола з лівої сторони будинку.
Відповідно до частини першої статті 22-2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Реєстр будівельної діяльності є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік інформації в тому числі щодо документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до реєстру будівельної діяльності за параметром пошуку «адреса будівництва - вул. Чорновола, 98, м. Івано-Франківськ» дозвільні документи відсутні. Інших дозвільних документів не виявлено.
Відповідно до інформації наданої Департаментом комунальних ресурсів та сільського господарства Івано-Франківської міської ради рішенням 36 сесії 8 демократичного скликання Івано-Франківської міської ради від 15.06.2023р №125-36 відмовлено у наданні дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки Товариству з обмеженою відповідальністю «Івано-Франківськмінерал- цемент».
Згідно інвентарної справи наданої Івано-Франківським обласним КП ОБТІ на запит Управління відсутній вхід у підвальне приміщення та приміщення першого поверху даного будинку які влаштовані з лівої сторони головного фасаду будинку зі сторони вул. Чорновола також відповідно до даних інвентарної справи підвальне приміщення та приміщення на першому поверсі у яких влаштовано входи розташовані вертикально одне над іншим та об`єднані між собою сходовою кліткою.
Відповідно до частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України вищезазначений об`єкт будівництва є самочинним будівництвом.
Згідно з вимогами частини восьмої статті 32 Закону, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, або з залученням експертної організації чи експерта який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.
Відповідно до ДБН В.2.2-15:2019 ЖИТЛОВІ БУДИНКИ «Основні положення» багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок, що включає три і більше квартир, приміщення загального користування і загальні інженерні системи. Може бути зблокованого, секційного, коридорного, галерейного і терасного типів.
У зв`язку з вищевикладеним виникла необхідність у визначені класу наслідків багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до частини другої статті 32 Закону України клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджений згідно із законодавством.
Вимоги до визначення класів наслідків (відповідності) об`єктів -будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їхніх частин, у тому числі, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури під час їх проектування та будівництва установлює ДСТУ 8855:2019 Визначення класу наслідків (відповідності).
З метою встановлення класу наслідків багатоквартирного житлового будинку АДРЕСА_1 посадою особою Управління було визначено клас наслідків із застосуванням мінімально допустимих показників.
Встановлено, що багатоквартирний житловий будинок складається з чотирьох під`їздів до складу яких входить мінімум 56 квартир, що підтверджено наявністю на входах у під`їзд інформаційних табличок із зазначенням кількості квартир та номеру під`їзду. Також у приміщеннях загального користування розташовано поштові скриньки, кількість яких відповідає кількості квартир зазначених на інформаційних табличках.
Відповідно до п. 4.8 ДСТУ 8855:2019 Визначення класу наслідків (відповідності) під час підрахунку кількості осіб, здоров`ю та життю яких може загрожувати небезпека, вважають, що на об`єкті постійно перебувають люди, якщо вони перебувають там 8 годин та більше на добу та неменше ніж 150 днів на рік (загалом не менше ніж 1 200 год. за рік). Враховуючи те, що визначається клас наслідків багатоквартирного житлового будинку, то кількість осіб які постійно перебувають на об`єкті не може бути нижча ніж одна людина в одній квартирі. З вищевикладеного вбачається, що в багатоквартирному житловому будинку за адресою: АДРЕСА_1 кількість людей, які постійно перебувають у житловій частині будинку дорівнює 56. Відповідно до ДСТУ 8855:2019 Визначення класу наслідків (відповідності) до середніх наслідків (СС2) відносяться об`єкти у разі якщо можлива небезпека, для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті складає більш ніж 50 осіб.
З вищевикладеного вбачається, що багатоквартирний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 відноситься до середнього класу наслідків (СС2) оскільки на об`єкті постійно знаходиться більше 50 осіб.
Таким чином суд виходячи з доказів наявних в матеріалах справи, констатує факт самочинного будівництва.
Однак вирішуючи питання наявності вини позивача слід виходити із певних обставин, а зокрема.
Порушення встановлено за адресою: м. Івано-Франківськ, вул. Чорновола, 98, а саме виявлено самочинне будівництво у вигляді сходової клітки, що об`єднує підвальне приміщення та приміщення на першому поверсі.
Щодо вказаного приміщення на першому поверсі, то 02 грудня 2021 року між позивачем ТОВ «Івано-Франківськмінерал-Цемент» та ПП «Квазар» укладено договір оренди нежитлового приміщення № 02-І2/21 -3. На даний час вказаний договір є чинним відповідно до умов договору про внесення змін до договору від 26 червня 2023 року.
Згідно пояснень третьої особи ПП "Квазар", воно використовує підвальне приміщення у свої інтересах з метою функціонального використання для ведення торгівлі.
Із цією метою та приведення приміщення у відповідний стан для можливості відкриття магазину між ПП "Квазар" (замовник) та ТОЗ "Ф" укладено договір на виконання робіт №10-12/23 від 10.12.2023 року, предметом якого згідно п.2.1 Договору є:
облаштування окремого входу до підвалу з влаштуванням сходів;
укріплення перемички над входом в підвал кутником 75х75 по вертикалі з зв`язуванням смугою 50х5 на зварці;
розбирання перекриття з плити ДСП;
збивання плиточної підлоги під рівень;
допоміжні роботи, в т.ч. вивіз будівельного сміття.
За результатами виконаних вказаних робіт між ПП "Квазар" та ТОВ "Ф" укладено акт прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) №00101223 від 30.04.2024 року.
До матеріалів справи долучено Договір на виконання робіт №10-12/23 від 10.12.2023, укладений між ПП "Квазар" та ТОВ "Ф", акт №00101223 від 30.04.2024.
Таким чином ТОВ «Івано-Франківськмінерал-Цемент» не здійснює господарської діяльності щодо вказаного приміщення, не має причетності до зведення зазначеної вище прибудови й станом на момент здійснення Управлінням ДАБК Івано-Франківської міської ради заходу контролю приміщення перебувало у користуванні ПП «Квазар».
Посиланння відповідача на те, що саме позивач є замовником будівництва в розумінні вимог п.4.ч.1 ст.1 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" суд не приймає до уваги, оскільки такі будівельні роботи проводились без його згоди та відома, а наявні докази в матеріалах справи свідчать про причетність інших осіб.
Таким чином є неправомірним притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Обов`язковою обставиною для притягнення до відповідальності є вчинення протиправних дій та наявність вини на їх учинення, а в даній справі з боку позивача TOВ «Івано- Франківськмінерал-Цемент» вони відсутні, внаслідок чого постанова № 1/32.1-02 від 30.05.2024 року підлягає скасуванню.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною та скасувати Постанову Управління з питань державного архітектурно-будівельного контролю Івано-Франківської міської ради №1/32.1-02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.05.2024 року.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Шумей М.В.