Справа № 400/14685/23
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2024-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 вересня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/14685/23

Перша інстанція: суддя Малих О.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів Домусчі С.Д., Семенюка Г.В.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2024 р. у справі № 400/14685/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Миколаївський окружний адміністративний суд рішенням від 19.04.2024 позов задовольнив.

На зазначене рішення суду Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) подала апеляційну скаргу.

Одночасно Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) заявила клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Оцінивши наведені скаржником причини пропуску строку, П`ятий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 11.09.2024 визнав їх неповажними, у зв`язку з чим зазначену апеляційну скаргу залишив без руху та запропонував скаржнику у десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали подати заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням інших підстав поновлення строку на апеляційне оскарження вказаного рішення із зазначенням дати отримання копії рішення суду першої інстанції, та для надання доказів на підтвердження дати отримання копії рішення суду першої інстанції, за їх наявності.

Також у зв`язку із невідповідністю апеляційної скарги вимогам п.1.ч.5 та ч.6 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) запропонував у наданий судом строк надати докази сплати судового збору.

Так, відповідно до довідки про доставку електронного листа від 19.09.2024, копія ухвали апеляційного суду від 11.09.2024 була доставлена до електронного кабінету Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) в підсистемі ЄСІТС Електронний суд 11.09.2024 о 18:55 год.

Таким чином, документ вважається доставленим апелянту 12.09.2024, а тому недоліки апеляційної скарги мали бути усунені у строк до 22.09.2024 включно.

На виконання вимог цієї ухвали суду 23.09.2024 від Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) через підсистему «Електронний Суд» надійшли заяви: про поновлення строку на апеляційне оскарження та про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору.

Перевіряючи доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, колегія суддів встановила, що Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) не зазначає інших причин його пропуску, крім тих, які суд вже визнав неповажними. Основною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення апелянт вважає введення воєнного стану, а також велику кількість повітряних тривог. Звертає увагу на режим функціонування державних органів в умовах воєнного стану, а також на те , що представник Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) - Пархоменко Т.В. територіально знаходиться у м.Херсон та у період з 25.07.2024 по 08.08.2024 знаходиласьу щорічній основній відпустці.

Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) повторно просить визнати поважними причини пропуску строку і поновити його.

Вирішуючи питання про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, колегія суддів виходить з такого.

Частинами першою та другою статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження, а також належного оформлення апеляційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Не заперечуючи, що обставини введення воєнного стану можуть бути визнані як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вже звертала увагу апелянта, що сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у строк визначений законодавством.

Ба більше, згідно зі статтею 12-2 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені. Згідно з частиною другою статті 9 цього Закону, зокрема, органи державної влади здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Колегія суддів вважає, що враховуючи те, що воєнний стан на всій території України триває більше двох років, організація трудового процесу в Державній службі України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) мала передбачати виконання останньою своїх функцій і повноважень.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Колегія суддів наголошує, що повторно апеляційна скарга подана 02.09.2024, тобто більше ніж через два місяці з дня отримання копії ухвали апеляційного суду від 17.06.2024 про повернення вперше поданої апеляційної скарги.

Доречно зауважити, що підставою для повернення первісної апеляційної скарги було те, що апелянт не сплатив судовий збір , а також в зазначений строк для усунення недоліків від апелянта до суду не надійшло жодного листа, заяви про продовження строку, заперечення або документу про сплату судового збору.

При цьому, повторно подана апеляційна скарга містить ті ж недоліки, зокрема в частині не сплати судового збору.

Водночас, згідно з відомостями, які містяться у комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду», у період з 17.06.2024 (дати повернення первісної апеляційної скарги) по 02.09.2024(повторного звернення із апеляційню скаргою) від Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) надходили апеляційні скарги, в тому числі через підсистему «Електронний суд», що спростовує доводи апелянта про фактичну неможливість подання апеляційної скарги у строки визначені процесуальним законодавством.

Приведення апеляційної скарги у відповідність з вимогами КАС України як в частині надання доказів сплати судового збору, так і в частині дотримання процесуальних строків звернення із апеляційною скаргою, є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - тридцять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

У клопотанні про поновлення строку, поданому на виконання вимог ухвали від 11.09.2024, Державна служба України з безпеки на транспорті так і не зазначає об`єктивних причин, які унеможливлювали подати апеляційну скаргу у строки визначені КАС України, що не можна вважати розумним та оптимальним для реалізації права на звернення до суду з апеляційною скаргою, а ті, які приведені апелянтом стосуються організації трудового процесу з боку відповідальних осіб, тобто є суб`єктивними і не можуть бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів вважає, що неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб суб`єкта владних повноважень є суб`єктивною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення, відповідно, не може бути підставою для його поновлення.

Відтак, посилання апелянта на наявність підстав для поновлення судом пропущеного строку на апеляційне оскарження, колегією суддів відхиляються, оскільки за встановлених обставин, в діях останнього не вбачається наміру добросовісної реалізації належного суб`єкту владних повноважень права на апеляційне оскарження. Зазначене свідчить виключно про формальний підхід скаржника до оформлення апеляційної скарги.

Тотожній підхід був застосований Верховним Судом при розгляді справи № 640/11452/19 12 жовтня 2022 року.

При цьому, невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду суб`єкта владних повноважень, утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі Олександр Шевченко проти України від 26 квітня 2007 року та рішення у справі Трух проти України від 14 жовтня 2003 року).

У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі Пономарьов проти України від 3 квітня 2008 року).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 20.10.2011 у справі Рисовський проти України (заява № 29979/04) підкреслив особливу важливість принципу належного урядування, який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно, в належний і якомога послідовніший спосіб. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати своєчасного виконання обов`язків.

До того ж слід зазначити і те, що апелянт не виконав належним чином вимоги ухвали від 01.05.2024 в частині надання доказів надсилання іншим учасникам справи копії апеляційної скарги та доданих до неї документів, з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу, оскільки у відповідності до вимог ч. 9 ст. 44 КАС України - у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Ураховуючи обставини справи, зазначені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважними, оскільки їх не можна вважати такими, що не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відповідно пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити, оскільки наведені скаржником підстави для поновлення такого строку є неповажними.

З у рахуванням наведеного вище клопотання про продовження строку для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 295, 299, 325, 328 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження .

Відмовити у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про продовження строку для сплати судового збору за подачу апеляційної скарги .

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2024 р.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.І. Шляхтицький
Судді С.Д. Домусчі Г.В. Семенюк