Справа № 522/7939/24-Е
Суддя: Луняченко В. О.
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/7939/24-Е
Провадження № 2-а/947/165/24
УХВАЛА

25.09.2024 року

Суддя Київського районного суду міста Одеси Луняченко В.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною і скасування постанови про накладення адміністративного стягнення ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 подав до Приморського районного суду м.Одеси адміністративний позов про скасування постанови серії ЕНА №2130152 від 12.05.24 інспектора взводу 7 роти 1 батальйону УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції Дерев`янка Олега Валентиновича про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 122 КУпАП, та закриття провадження у справі.

Ухвалою судді Приморського районного суду м. Одеси від 22.05.24 справу №522/7939/24-Е за адміністративним позовом ОСОБА_1 передано за підсудністю до Київського районного суду м. Одеси.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Київського районного суду м. Одеси Луняченку В.О.

Ухвалою судді від 16.07.24 позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною і скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без руху.

Заходами електронного суду позивач звернувся до суду за заявою про звільненян його від сплати судового збору за звернення до суду з дійсним позовом з посиланням на його майновий стан.

Так, згідно п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 25 КАС України передбачено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Позовну заяву надано, в цілому, із додержанням вимог, викладених у статтях 169-170 КАС України, вона підсудна Київському районному суду м. Одеси, однак позивачем не сплачений судовий збір у розмірі встановленому чинним законодавством за подання дійсного позову до суду, натомість позивач надав суду заяву щодо звільнення його від сплати судового збору.

При цьому суд бере до уваги, те що Пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

У зв`язку з наведеним ст. 136 ЦПК України та ст.8 Закону України «Про судовий збір» не повинні застосовуватися судом суто формально, для запобігання обмеження права на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Відповідно до частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк

Стосовно клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями пунктів 1, 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, якщо, зокрема: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні статей 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень частини першої статті 133 КАС України та статті 8 Закону України «Про судовий збір» повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Верховний Суд в ухвалі від 07 лютого 2022 року у справі № 120/4764/21-а зазначив, що Закон України «Про судовий збір» не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Вказане узгоджується і з правовою позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 25 жовтня 2022 року у справі № 640/10720/21.

Позивач на підтвердження майнового стану надав витяг з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, відомості з державного реєстру фізичних осіб- платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, довідку Пенсійного фонду України, довідку про доходи.

Суд звертає увагу позивача на те, що особи, які подають до суду документи з використанням підсистеми Електронний суд, мають правомірні очікування щодо понижуючого коефіцієнта в розмірі 0,8 ставки судового збору (484,48 грн.).

Беручи до уваги вищенаведене суд вважає за доцільне надати позивачу відстрочку сплати судового збору з врахуванням понижуючого коефіцієнту в розмірі 0,8 ставки судового збору до розгляду справи по суті.

Наразі відсутні підстави, визначені статтями 169-170 КАС України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі. Тому позовну заяву слід прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Згідно приписів статті 12 та глави 10 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Вказана адміністративна справа є справою незначної складності та підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні.

У відповідності до ч. 1 ст. 269 КАС України, у справах, визначених ст. 286 КАС України, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Відповідно до ч.3, 4, 5, 6 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави. Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Відповідно до ч. 2 ст. 222 КУпАП працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень, мають право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення від імені органів Національної поліції, суд, з власної ініціативи, вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача Департамент патрульної поліції.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 20, 25, 160, 161, 171, 257-262 КАС України,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною і скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Надати позивачу ОСОБА_1 відстрочку сплати судового збору у розмірі 484,48 гривень до дати ухвалення рішення суду у справі.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача - Департамент патрульної поліції (м.Київ, вул. Ф.Ернста,3).

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Призначити судове засідання у приміщенні Київського районного суду м.Одеси на 09.10.2024 року на 14 год.00 хв.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 162 КАС України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 КАС України).

Роз`яснити відповідачам, що відповідно до ч. 4 ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали, протягом якого він може подати заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Роз`яснити відповідачу, що якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк із поважних причин.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що у відповідності до ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Повідомити учасників процесу про можливість отримання інформації щодо справи на веб-сторінці офіційного веб-порталу судової влади України (court.gov.ua).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. О. Луняченко