Справа № 440/3678/24
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 р. Справа № 440/3678/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2024, головуючий суддя І інстанції: М.В. Довгопол, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 31.07.24 по справі № 440/3678/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування наказу, пункту наказу та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області, в якій просила суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області (ідентифікаційний код 38610079) від 19.02.2024 №40-НВ/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ";

- визнати протиправним та скасувати пункт 11 параграфу 3 наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області (ідентифікаційний код 38610079) від 14.03.2024 №192-НК "Про преміювання окремих осіб начальницького складу.".

В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначила, що у наказі від 19.02.2024 №40-НВ "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " встановлено, що ОСОБА_1 вчинено грубе порушення службової дисципліни та грубий дисциплінарний проступок, який полягав у невиконанні вимог наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, а також вимог наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад (про звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку з лікуванням), однак пунктом 58 Дисциплінарного статуту визначено виключний перелік грубих дисциплінарних проступків, до яких не належить не виконання наказу керівника, якщо це не призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань. Позивач наголошувала, що у мотивувальній частині наказу і у висновку службового розслідування не зазначено про наслідки у вигляді неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань, а також вказано, що матеріальної шкоди не нанесено і має місце тривала бездоганна служба, відтак грубого порушення службової дисципліни та грубого дисциплінарного проступку позивач не вчиняла. Відповідно ж до пункту 60 Дисциплінарного статуту у разі вчинення незначного порушення, враховуючи попередню поведінку, керівник має право не застосовувати заходи дисциплінарного впливу і обмежитися попередженням.

Поміж іншого позивач зауважувала, що висновок про порушення нею наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 12.12.2023 № 481 зроблено безпідставно, зміст проступку та вину у його вчиненні не встановлено, розслідування за відповідними обставинами наказом ГУ ДСНС України у Полтавській області від 20.12.2023 № 482/61 Про призначення службового розслідування не призначалося, притягнення до дисциплінарної відповідальності здійснено поза межами встановленого законодавством строку. Позивач стверджувала про відсутність її вини у порушенні наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад (про звільнення від виконання службових обов`язків у зв`язку з лікуванням), оскільки згідно письмових та усних наказів, вказівок, розпоряджень ТВО начальника управління у період з 11.12.2023 по 20.12.2023 під час її перебування на лікуванні на неї було покладено виконання цілого ряду службових обов`язків, що вимагало фізичної присутності на робочому місці.

Стосовно невиконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, то позивач вказувала, що у період з 11.12.2023 по 20.12.2023 перебувала на лікуванні та була звільнена від виконання службових обов`язків, а т.в.о. начальника відділу персоналу був призначений ОСОБА_2 , який повинен був забезпечити виконання відповідного наказу.

Крім того, позивач зазначала, що відповідачем допущено порушення порядку проведення службового розслідування і порушення її прав у службовому розслідуванні, оскільки її не ознайомлено із наказом ГУ ДСНС України у Полтавській області від 10.01.2024 № 20/61, яким змінено склад комісії з проведення службового розслідування, а також наказом щодо продовження строку розслідування на 30 днів, не надано на ознайомлення матеріали службового розслідування за рапортами від 15.02.2024 № Р-377 та від 16.02.2024 № Р-378, а висновок службового розслідування не має реєстраційного номеру, що дає підстави для висновку про порушення строків проведення службового розслідування та не затвердження висновку службового розслідування у межах строку його проведення до 17.02.2024.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області про визнання протиправними та скасування наказів задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області від 19.02.2024 №40-НВ/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

Визнано протиправним та скасовано пункт 11 параграфу 3 наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області від 14.03.2024 №192-НК "Про преміювання окремих осіб начальницького складу.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій України у Полтавській області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в розмірі 2422 грн 40 коп.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що під час проведення службового розслідування комісією було встановлено, що перебуваючи на лікарняному з 11.12.2023 на денному стаціонарі лікувального закладу, ОСОБА_1 щодня з 11.12.2023 по 20.12.2023 перебувала на службі та виконувала службові обов`язки після проведених медичних процедур або до їх початку (з 8.00 год. до 13.00 год. або з 13.00 год. до 19.00 год.), прибувала на робоче місце для належної організації роботи та здійснення контролю за своєчасним виконанням поставлених завдань і виконанням документів. 13.12.2023, після прибуття на службу полковника СЦЗ ОСОБА_1 після 13.00 год. т.в.о. начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України у Полтавській області ОСОБА_2 доповів ОСОБА_1 про підготовку наказу Головного управління по особовому складу на переміщення по службі підполковника СЦЗ ОСОБА_3 з 4 ДПРЗ з охорони об`єктів до 17 ДПРЧ (м. Горішні Плавні) 2 ДПРЗ Головного управління. Наказ був завізований всіма зацікавленими підрозділами Головного управління, крім першого заступника начальника Головного управління полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 . У своїх поясненнях ОСОБА_1 визнала, що допустила порушення порядку візування документів і не погодила проєкт наказу Головного управління 13.12.2023 із першим заступником начальника Головного управління ОСОБА_4 , а власноруч проставила підпис, схожий на підпис першого заступника начальника Головного управління ОСОБА_4 . Таким чином в діях полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , яка не подала на візування першому заступнику начальника Головного управління полковнику служби цивільного захисту ОСОБА_4 проєкт наказу Головного управління (з особового складу) щодо переміщення по службі підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 , вбачається не виконання вимог наказу начальника Головного управління від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, що є порушенням службової дисципліни відповідно до пунктів 22, 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту . За таких обставин за результатом проведення службового розслідування наказом Головного управління від 19.02.2024 № 40-НВ/61 за грубе порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, вчинення грубого дисциплінарного проступку, на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення сувора догана. Відтак, на переконання відповідача, наказ Головного управління від 19.02.2024 № 40-НВ/61 є законним, обґрунтованим та не підлягає скасуванню.

Позивач скориставшись своїм правом надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому зазначає, що як вбачається із змісту висновку службового розслідування комісією під час його проведення не встановлено вчинення позивачем грубого порушення службової дисципліни, як вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту, визначеного абзацом 11 ст.58 Дисциплінарного статуту.

У висновку службового розслідування чітко зазначено, що порушення службової дисципліни полягало саме у не виконанні вимог наказу на чальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад 13.12.2023 року у період тимчасового звільнення від виконання службових обов 'язків, у зв 'язку із тимчасовою непрацездатністю, що відповідно до вимог ст.58 Дисциплінарного статуту не могло кваліфікуватися, як грубе порушення службової дисципліни, оскільки невиконання наказів та розпоряджень начальників не призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань.

Також, у пункті 4 розділу Висновки висновку службового розслідування зазначено, вбачається також вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає у порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, що відповідно до ст. 58 Дисциплінарного статуту цивільного захисту є грубим дисциплінарним проступком, однак у чому саме полягає грубе порушення службової дисципліни ОСОБА_1 у діях чи бездіяльності, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків урахуванням переліку грубих дисциплінарних проступків, встановлених ст.58 Дисциплінарного статуту та чим це підтверджується у висновку службового розслідування комісією не зазначено.

У протиправному наказі ГУ ДСНС України у Полтавській області від 19.02.2023 №40- НВ/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " також зазначено: за грубе порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно- розпорядчого характеру від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказуначальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, вчинення грубого дисциплінарного проступку, при цьому беручи відсутність заподіяної матеріальної шкоди, бездоганну службову діяльність особи та відсутність порушень службової дисципліни за період роботи та проходження служби, здійснене полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 сприяння у встановленні об`єктивної істини під час службового розслідування, надання пояснень по суті вчиненого, визнання вини та щире розкаяння у вчиненому, на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділуперсоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області накладено дисциплінарне стягнення - сувору догану. При цьому сам оспорюваний наказ не містить жодних фактів встановлення в діях позивача грубого порушення службової дисципліни, передбачених ст.58 Дисциплінарного статуту.

Окрім того, Відповідач у наказі від 19.02.2023 №40-НВ/61 чітко вказав що притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад.

Таким чином, на переконання позивача, з огляду на вимоги ст.ст.58,59 Дисциплінарного статуту та Інструкції №515 суд першої інстанції дійшов правомірних висновків про те, що висновок службового розслідування про допущення позивачем грубого дисциплінарного проступку, у зв`язку із невиконанням вимог наказу начальника Головного управління організаційно - розпорядчого характеру від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад є безпідставним.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 проходить службу цивільного захисту у ДСНС України з 19.05.2020 на підставі контракту № 495/2020 про проходження служби цивільного захисту від 19.05.2020 /а.с. 22 23, т.1/ із змінами /а.с. 24, т.1/.

Наказом ГУ ДСНС України у Полтавській області від 07.06.2021 № 92 полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника юридичного сектору Головного управління ДСНС України у Полтавській області, призначено начальником відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області з 08.06.2021 /а.с. 21, т.1/.

15.12.2023 перший заступник начальника Головного управління ДСНС України у Полтавській області ОСОБА_4 подав на ім`я т.в.о. начальника ГУ ДСНС України у Полтавській області ОСОБА_5 доповідну записку, в якій повідомив, що 13.11.2023 відділом персоналу Головного управління було підготовлено проект наказу Головного управління № 606 від 13.12.2023 Про особовий склад про призначення (переміщення по службі підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 , першого заступника начальника 4 ДПРЗ на посаду начальника 17 ДПРЧ (м. Горішні Плані) 2 ДПРЗ м. Кременчук, який йому на погодження відділом персоналу Головного управління надано не було. Дізнавшись про підписання даного наказу тимчасово виконуючим обов`язки начальника Головного управління та звернувшись до ОСОБА_1 з приводу погодження даного проекту наказу та проставляння підпису від його імені, остання повідомила, що це зробила вона і також вказала, що про цей факт повідомила т.в.о. начальника ОСОБА_6 . На підставі вищезазначеного просив вжити заходів реагування відповідно до ситуації, що виникла. /а.с. 19, т.2/.

Наказом ГУ ДСНС України у Полтавській області від 20.12.2023 № НС-482/61 Про призначення службового розслідування призначено службове розслідування по факту підробки підпису на листі погодження до проєкту наказу Головного управління Про особовий склад про призначення (переміщення по службі ОСОБА_3 ) полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальником відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області (п. 1), для проведення службового розслідування утворено комісію у складі: голова комісії полковник служби цивільного захисту ОСОБА_7 , заступник начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління ДСНС України у Полтавській області; члени комісії: підполковник служби цивільного захисту ОСОБА_8 , начальник сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДСНС України у Полтавській області; старший лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_9 , начальник юридичного сектору Головного управління ДСНС України у Полтавській області (п. 2)/а.с. 17 18, т.2/.

Із вказаним наказом позивач ознайомилась 29.12.2023, що засвідчила власноручним підписом на наказі.

Наказом ГУ ДСНС України у Полтавській області від 10.01.2024 № НС-20/61 внесено до наказу ГУ ДСНС України у Полтавській області від 20.12.2023 № 482/61 Про призначення службового розслідування такі зміни: пункт 2 наказу викладено в такій редакції: Для проведення службового розслідування утворити комісію у складі: голова комісії полковник служби цивільного захисту ОСОБА_7 , заступник начальника Головного управління із запобігання надзвичайним ситуаціям Головного управління ДСНС України у Полтавській області; члени комісії: ОСОБА_10 , провідний фахівець сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДСНС України у Полтавській області; капітан служби цивільного захисту ОСОБА_9 , начальник юридичного сектору Головного управління ДСНС України у Полтавській області /а.с. 188 189, т. 1/.

Наказом Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 18.01.2024 № НС-34/61 Про продовження строку службового розслідування продовжено строк службового розслідування, встановленого наказом Головного управління від 20.12.2023 № НС482/61, на 30 днів, до 17.02.2024 включно /а.с. 181, т.1/.

За результатами службового розслідування комісією складено висновок службового розслідування по факту підробки підпису на листі погодження до проєкту наказу Головного управління Про особовий склад про призначення (переміщення по службі) ОСОБА_3 полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальником відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області, затверджений 15.02.2024 т.в.о. начальника Головного управління ДСНС України у Полтавській області полковником служби цивільного захисту ОСОБА_11 (далі висновок службового розслідування) /а.с. 163 172, т.1/.

У вказаному висновку констатовано, що в діях полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області, вчинених 13 грудня 2023 року у період тимчасового звільнення від виконання службових обов`язків, у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, вбачається невиконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, а також вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає у порушенні службової дисципліни , невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, що відповідно до розділу ІІІ, ст. 58 Дисциплінарного статуту цивільного захисту є грубим дисциплінарним проступком.

Відтак комісією запропоновано за порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, вчинення грубого дисциплінарного проступку, при цьому беручи відсутність заподіяної матеріальної шкоди, бездоганну службову діяльність особи та відсутність порушень службової дисципліни за період роботи та проходження служби, здійснене полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 сприяння у встановленні об`єктивної істини під час службового розслідування, надання пояснень по суті вчиненого, визнання вини та щире розкаяння у вчиненому, притягнути останню до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 19.02.2024 № 40-НВ/61 (по особовому складу) Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 за грубе порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, вчинення грубого дисциплінарного проступку, при цьому беручи відсутність заподіяної матеріальної шкоди, бездоганну службову діяльність особи та відсутність порушень службової дисципліни за період роботи та проходження служби, здійснене полковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 сприяння у встановленні об`єктивної істини під час службового розслідування, надання пояснень по суті вчиненого, визнання вини та щире розкаяння у вчиненому, на полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу персоналу Головного управління ДСНС України у Полтавській області накладено дисциплінарне стягнення сувору догану /а.с. 159 162, т.1/.

Із цим наказом позивач ознайомилась 20.02.2024, про що свідчить її підпис на наказі.

Пунктом 11 параграфу 3 наказу Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 14.02.2024 № 192 Про преміювання окремих осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни ОСОБА_1 позбавлено частково премії за лютий 2024 року та встановлено у розмірі 280 % (позбавлено (зменшено) на 10 %) (підстава наказ ГУ ДСНС України у Полтавській області від 19.02.2024 № 40 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , рапорт першого заступника начальника ГУ ОСОБА_4 ) /а.с. 20, т.2/.

Не погодившись із наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області від 19.02.2024 №40-НВ/61 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", пунктом 11 параграфу 3 наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області від 14.03.2024 №192-НК "Про преміювання окремих осіб начальницького складу", позивач оскаржила їх до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність наказу Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 19.02.2024 № 40-НВ/61 (по особовому складу) Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , пункт 11 параграфу 3 наказу Головного управління ДСНС України у Полтавській області від 14.02.2024 № 192 Про преміювання окремих осіб начальницького складу, також підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частин 1 3 статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Відповідно до пункту 29 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2013 р. № 593, особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 5 березня 2009 року № 1068-VI (далі Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

За визначенням, що міститься у пункті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Згідно з пунктом 3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, зокрема, виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів. 6. Порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Пунктом 6 Дисциплінарного статуту визначено, що порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.

Водночас порушенням службової дисципліни є протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (пункт 8 Дисциплінарного статуту).

Згідно з пунктом 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Відповідно до пункту 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме:

невихід на службу без поважних причин;

порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня;

вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння;

порушення статутних правил несення служби;

втрата службового посвідчення, службових документів;

невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань;

порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам;

самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу;

невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами;

вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Згідно з пунктом 59 Дисциплінарного статуту до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать:

порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту;

брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків;

приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності);

інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.

За змістом пункту 60 Дисциплінарного статуту у разі вчинення незначного порушення службової дисципліни особою рядового або начальницького складу начальник може обмежитись усним попередженням її щодо необхідності дотримання службової дисципліни, вказати на відповідні недоліки, а в разі неналежного виконання після цього особою рядового або начальницького складу своїх службових обов`язків - накласти на неї дисциплінарне стягнення.

Пунктом 68 Дисциплінарного статуту встановлено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

За приписами пунктів 83 86 Дисциплінарного статуту прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди.

Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Порядок проведення службового розслідування визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20 травня 2015 р. за № 582/27027 (далі Інструкція № 515).

Згідно з пунктом 2 розділу І Інструкції № 515 метою проведення службового розслідування є встановлення:

обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни;

осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення;

наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками;

причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли;

вимог чинного законодавства, які було порушено;

ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Відповідно до пунктів 1 3 розділу IV Інструкції № 515 службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше.

Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 7 розділу V Інструкції № 515 до строку проведення службового розслідування не входить час перебування особи (осіб) рядового чи начальницького складу, стосовно якої (яких) воно проводиться, у відпустці, службовому відрядженні або на лікуванні, а також час її (їх) відсутності з інших поважних причин.

Положеннями пунктів 1 4 розділу VІІ Інструкції № 515 передбачено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються:

посада(и), звання, прізвище(а), ініціали посадової(их) особи (осіб), яка(і) проводила(и) службове розслідування;

підстави для проведення службового розслідування.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про:

обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла(и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі;

час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам);

заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни;

наявність причинного зв`язку між порушенням(и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками;

умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього;

вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено;

заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення;

обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.

У резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються:

підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення;

пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Згідно з пунктами 1 3 розділу VІІ Інструкції № 515 начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.

Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України.

З матеріалів справи колегією суддів встановлено, що предметом спору у цій справі є наказ, яким за грубе порушення службової дисципліни, а саме, не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 X 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, вчинення грубого дисциплінарного проступку, на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Так, позивач на підтримку своїх доводів зазначає, що виключний перелік грубих дисциплінарних проступків міститься у статті 58 Дисциплінарного статуту і передбачає, зокрема, таке грубе порушення службової дисципліни, як невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань. Відтак, обов`язковою умовою віднесення дисциплінарного проступку у формі невиконання наказів та розпоряджень начальників до грубих є наявність наслідків такого порушення у вигляді неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань. Отже, враховуючи відсутність матеріальних збитків та те, що дії позивача не призвели до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань, необгрунтованим є висновок службового розслідування про допущення позивачем грубого дисциплінарного проступку у зв`язку з невиконанням наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад.

Проте, колегією суддів з наказу та інших матеріалів службового розслідування встановлено, що окрім порушення порядку візування службове розслідування було призначене у зв`язку із здійсненням позивачем підробки підпису першого заступника Головного управління, що констатовано у висновку службового розслідування та як наслідок його матеріали були направленні до правоохоронних органів.

Дії позивача щодо підробки підпису першого заступника Головного управління порушують вимоги пункту 5 8 Дисциплінарного статуту в частині вчинення інших дій, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.

Так, наказ, доповідна записка та висновок службового розслідування містять факт підробки позивачем підпису першого заступника начальника Головного управління. Крім того, ж встановлено судом першої інстанції та визнано позивачем, нею було підроблено підпис першого заступника начальника Головного управління на вищезазначеному наказі.

Отже, колегія суддів вважає, що наведені доводи позивача, щодо необґрунтованості висновку службового розслідування про допущення позивачем порушення службової дисципліни є необгрунтованими.

Також, стосовно факту підробки позивачем підпису на листі погодження до наказу Головного управління від 13.12.2023 № 606ос Про особовий склад, з приводу якого і призначалось службове розслідування і який визнано позивачем у письмових поясненнях, 7 наданих в ході службового розслідування, позивач зазначав, що наказом на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення за грубе порушення службової дисципліни, а саме за невиконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно- розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад.

У наказі зазначено, що у діях полковника цивільного захисту ОСОБА_1 , яка не подала 13.12.2023 на візування першому заступнику начальника Головного управління проект наказу Головного управління (з особового складу) щодо переміщення по службі підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 , вбачається не виконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно-розпорядчого характеру від 17.08.2021 №281Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, що є порушенням службової дисципліни відповідно до пунктів 22, 58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту.

Так, суд першої інстанції дійшов висновку, що дії позивача з підробки підпису на листі погодження до наказу не зазначені ж порушення службової дисципліни і ж підстава для накладення дисциплінарного стягнення, а відтак суд дійшов до висновку, що наказ є необгрунтованим, прийнятим без врахування істотних обставин, жі мали значення для його прийняття, зокрема, встановлення складу грубого дисциплінарного правопорушення, та обрання дисциплінарного стягнення, співмірного порушенню, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги у цій частині задоволенню.

Проте, колегія суддів наголошує, що суд першої інстанції не взяв до уваги того факту, що за результатами службового розслідування комісією складено висновок службового розслідування по факту підробки підпису на листі погодження до проекту наказу Головного управління Про особовий склад про призначення (переміщення по службі) ОСОБА_3 про, що проінформовано правоохоронні органи.

Як вбачається із висновку службового розслідування, затвердженого 15.02.2024: обставини, викладені у доповідній записці першого заступника начальника Головного управління полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 від 15.12.2023 року № 377 - ДЗ/61 стосовно погодження наказу Головного управління від 13.12.2023 № 606 ос Про особовий склад підтвердилися; в діях полковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , начальника відділу персоналу Головного управління, вчинених 13 грудня 2023 року у період тимчасового звільнення від виконання службових обов`язків, у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю, вбачається невиконання вимог наказу начальника Головного управління організаційно - розпорядчого характеру від 17.08.2021 № 281 Про внутрішнє погодження документів, наказу начальника Головного управління від 12.12.2023 № 481 Про особовий склад, а також вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, що відповідно до розділу III, статті 58 Дисциплінарного статуту є грубим дисциплінарним проступком.

За результатом службового розслідування складено висновок, яким запропоновано притягнути позивачку до дисциплінарної відповідальності. А копії зібраних матеріалів службового розслідування за доповідною запискою першого заступника начальника Головйого управління полковника служби цивільного захисту від 15.12.2023 року № 377 - ДЗ/61 стосовно погодження наказу Головного управління від 13.12.2023 № 606 ос Про особовий склад запропоновано направити до правоохоронних органів для прийняття рішення згідно з чинним законодавством.

Слід зазначити, що в основі поведінки працівника служби цивільного захисту закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення службової дисципліни.

Застосування дисциплінарного стягненні у вигляді накладення сурової догани є заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Верховний Суд у постанові від 16.09.2020 у справі №814/2530/16 зазначив, що враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

При цьому Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Колегія суддів дійшла висновку, що така поведінка позивача безумовно підриває авторитет служби цивільного захисту та дискредитує звання працівника служби цивільного захисту, що, відповідно, свідчить про особисту недисциплінованість позивача та недотримання нею вимог законодавства.

Так, Верховним Судом у постанові від 10.09.2020 у справі №360/4790/19 зроблено правовий висновок, що питання обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, але при цьому необхідно враховувати певні обставини. Суд здійснює правову оцінку рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень за критеріями частини другої статті 2 КАС України, які є межею для дискреційних повноважень останніх. Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед у тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо, отже позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналізуючи наведені нормативно - правові акти, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, зробив помилкові висновки.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.11.12.2017 року по справі № 820/5760/17, прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області - задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.07.2024 по справі № 440/3678/24 - скасувати.

Прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу, пункту наказу та зобов`язання вчинити певні дії.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя З.О. Кононенко
Судді О.М. Мінаєва В.А. Калиновський