Справа № 308/9590/24
Суддя: Данко В. Й.
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

25.09.2024 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судового засідання Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ужгороді клопотання представниці позивачки про поновлення строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , до Закарпатської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшов позов ОСОБА_1 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 (далі позивачка) до Закарпатської митниці Державної митної служби України , місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, вул. Собранецька, 20 (далі відповідач), у якому позивачка просить суд:

-визнати протиправною та скасувати постанову відповідача у справі про порушення митних правил № 0119/30500/24 від 09.04.2024 про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених частиною 2 статті 471 МК України.

Ухвалою від 14.06.2024 суддя прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі.

Представниця позивачки подала клопотання про поновлення строку звернення до суду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що пропуск строку звернення до суду зумовлений поважними причинами, а тому підлягає поновленню.

У судове засідання позивачка та її представниця не з`явилися, належним чином повідомлені про час, дату і місце його проведення, від представниці позивачки надійшла заява про проведення судового засідання від 25.09.2024 без участі позивачки.

У судове засідання відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав.

Розглянувши клопотання представниці позивачки про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов таких висновків.

Згідно з частиною 1 статті 529 МК України постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 529 МК України встановлено, що постанова центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, у справі про порушення митних правил, а також його постанова по скарзі на постанову митниці у такій справі можуть бути оскаржені до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Абзацом першим частини 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (частина 1 статті 118 КАС України).

За змістом частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Правова регламентація поновлення процесуального строку забезпечується, серед іншого, приписами частин 1, 3 та 6 статті 121 КАС України. Вказані норми визначають, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Суд встановив, що оскаржувана постанова відповідача датується 09.04.2024, тобто першим днем 10-денного строку для її оскарження є 10.04.2024, а останнім 19.04.2024.

При цьому до суду позивачка звернулася 27.05.2024, що підтверджується відміткою на конверті поштового направлення позовної заяви, тобто із пропуском 10-денного строку для оскарження спірної постанови.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить із такого.

Матеріалами справи підтверджується, що оскаржувана прийнята за відсутності позивачки. У подальшому відповідна постанова скерована шляхом її поштового надсилання, про що зроблено відмітку в самій постанові.

Між тим, від представника відповідача не надійшло доказів отримання позивачкою відповідної постанови, тоді як позивачка та її представниця вказують на те, що копію постанови про порушення митних правил позивачка отримала лише після самостійного звернення представниці позивачки до відповідача з адвокатським запитом.

З цього приводу суд зауважує, що на електронну адресу представниці позивачки копія оскаржуваної постанови про порушення митних правил надійшла 17.05.2024, що підтверджується роздруківкою з електронної пошти.

Поза тим, 17.05.2024 відповідачем направлено також паперовий примірник оскаржуваної постанови на адресу представниці позивачки, який остання отримала лише 24.05.2024, що підтверджується інформацією про відстеження поштового відправлення за трекінгом 715.

Суд звертає увагу на те, що правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

При цьому зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому, як правило, не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду. Окрім цього, не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

У вимірі спірних правовідносин, враховуючи фактичні обставини справи, зокрема, самостійне вжиття позивачкою заходів для отримання спірної постанови, звернення до суду протягом 10-денного строку після отримання примірника оскаржуваної постанови, а також той факт, що позивачка отримала примірник постанови про порушення митних правил після спливу строку для її оскарження, суд висновує, що своєчасному зверненню до суду із цим позовом перешкоджали об`єктивні обставини і з таких підстав суд вважає, що строки звернення до суду пропущені з поважних причин.

Посилання представника відповідача на те, що причини пропуску строку звернення до суду є неповажними, зважаючи на те, що позивачка була обізнана про час, дату і місце розгляду справи про порушення митних правил, суд оцінює критично з огляду на те, що обізнаність з приводу вказаних обставин не нівелює вищенаведених факторів, які впливають на поважність пропуску строку звернення до суду.

Крім того, за правилами частини 4 статті 526 МК України справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи. Означена норма встановлює лише можливість, а не обов`язок, органу митного адміністрування розглядати справу про порушення митних правил без участі належним чином повідомленої особи.

Із урахуванням наведеного слід констатувати, що проінформованість про окрему дату розгляду справи про порушення митних правил сама по собі не свідчить про обізнаність особи про наявність та зміст прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ілхан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey №22277/93).

Відтак з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення строку на звернення до суду, а тому клопотання представниці позивачки необхідно задовольнити.

Керуючись статтями 121, 123, 243, 248, 256 КАС України, суд

п о с т а н о в и в:

клопотання представниці позивачки про поновлення пропущеного строку на звернення до суду задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску Скрицькою Надією Анатоліївною, яка діє в інтересах ОСОБА_2 , строку звернення до суду із позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовом до Закарпатської митниці Держмитслужби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя В.Й. Данко