Справа № 160/23300/24
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 вересня 2024 року Справа № 160/23300/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та на займаній посаді і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в частині застосування до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого сержанта поліції Закаблука Сергія Сергійовича (0114094) дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області по особовому складу №30 о/с від 10.01.2022 року в частині звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0114094) поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції, з 10 січня 2022 року;

- поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді старшого сержанта поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 10.01.2022 року по 23.08.2024 року (956 календарних днів) з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.08.2024 року зазначена вище справа розподілена головуючому судді Туровій О.М.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Так, одночасно з поданням позовної заяви позивачем подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, в якій позивач просить суд поновити пропущений строк, посилаючись на те, що з оскаржуваними наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області по особовому складу від 10.01.2022 №30о/с та від 05.01.2022 №14к він ознайомлений не був і їх копії отримав лише після запиту адвоката поштою 13.08.2024, що підтверджується копією поштового конверту, в якому копії цих наказів надійшли представнику позивача, тож, до лише 13.08.2024 позивач був ознайомлений з цими наказами, після чого звернувся до суду з цим позовом.

Розглядаючи подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому ч.3 ст.122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, частина 2 статті 122 КАС України є загальною нормою, яка визначає строк звернення до суду і застосовується, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частина 5 статті 122 КАС України є спеціальною нормою у розв`язанні спорів з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби порівняно з нормою, яка міститься в частині другій статті 122 КАС України та встановлює шестимісячний строк звернення до суду.

Водночас, частина 5 статті 122 КАС України є загальною нормою у розв`язанні спорів стосовно зазначених правовідносин у разі, якщо іншими законами встановлено інший строк звернення до суду в спорах щодо таких правовідносин.

Так, згідно з ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відтак, ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, як спеціальною нормою, встановлено п`ятнадцятиденний строк оскарження поліцейськими застосованих до них дисциплінарних стягнень, який відраховується з дня ознайомлення поліцейського з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд зауважує, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут.

При наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цьому судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.02.2023р.у справі №120/7567/22.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Так, з матеріалів позовної заяви слідує, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП», зокрема, до поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького РУП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області по особовому складу №30 о/с від 10.01.2022 року старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0114094) поліцейського відділу реагування патрульної поліції Криворізького районного управління поліції, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту НП України, звільнено з 10 січня 2022 року.

Докази ознайомлення ОСОБА_1 з вищеозначеними наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року під підпис (відповідна відмітка про це на вказаних наказах або окрема розписка про ознайомлення з ними тощо) в матеріалах позовної заяви відсутні.

Натомість, у заяві про поновлення строку звернення до суду з цим позовом позивач стверджує, що зі спірними наказами його не ознайомлювали взагалі і про їх існування він довідався лише 13.08.2024р. з відповіді відповідача на адвокатський запит представника позивача, отже, слід вважати, що зі спірними наказами він був ознайомлений саме 13.08.2024р.

Доказів більш раннього ознайомлення позивача з оскаржуваними наказами матеріали позовної заяви не містять.

Відтак, з урахуванням приписів ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, та ст.120 КАС України, останнім днем звернення до суду з позовом про оскарження наказів Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року є 28.08.2024 року.

Разом з цим, з позовною заявою у цій справі ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 24.08.2024 року, що підтверджується відміткою на конверті, в якому ця позовна заява надійшла до суду.

За таких обставин, у суду на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі відсутні підстави вважати, що позивачем пропущено строк звернення до суду з позовом у цій справі.

При цьому, для остаточного з`ясування вищевказаних обставин, у відповідача слід витребувати відповідні докази, а саме: докази щодо дати ознайомлення позивача з наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року, після надання яких і слід вирішити питання про дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, бо за відсутності доказів, які б вказували, що таке ознайомлення відбулося до 13.08.2024р., підстави вважати, що такий строк було пропущено, відсутні.

За наведених обставин, позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно з приписами згідно з приписами частин 1, 2 статті 257, частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Так, згідно з ч.1 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

Згідно з п.10 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на те, що ця справа відноситься до справ незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає за можливе розглядати цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

У позовній заяві позивачем заявлено клопотання про витребування доказів, в якому останній, посилаючись на предмет спору у цій справі, а також на неможливість самостійного отримання від відповідача копії висновку службового розслідування, з яким позивача ознайомлено не було, і який покладений в основу прийняття оскаржуваних у цій справі наказів, просить витребувати у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області наступні докази:

- копію висновку службового розслідування щодо ОСОБА_1 ;

- довідку про доходи ОСОБА_1 відповідної форми за період 01.01.2021 року по 10.01.2022 року.

Вирішуючи клопотання позивача про витребування доказів, суд зважає на таке.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому статтею 73 КАС України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ч.1 ст.94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

За приписами ч.3 ст.77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Частиною 1 статті 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

При цьому ч.2 ст.96 КАС України встановлено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч.3 ст.80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Водночас, частиною четвертою статті 9 КАС України встановлено обов`язок суду вжити визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Зважаючи на те, що предметом спору у цій справі є визнання протиправними та скасування наказів Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції, поновлення позивача на службі в поліції і на займаній посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд доходить висновку, що докази, які просить витребувати позивач, є належними доказами у цій справі, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, відтак, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи по суті заявлених позовних вимог слід частково задовольнити клопотання позивача про витребування у відповідача доказів та витребувати у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області: належним чином завірену копію висновку службового розслідування щодо ОСОБА_1 , а також довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток ОСОБА_1 із зазначенням відомостей про розмір його грошового забезпечення за два останні повні місяці роботи, а не за період 01.01.2021 року по 10.01.2022 року, як помилково просив позивач.

Крім цього, керуючись приписами ч.4 ст.9, ч.3 ст.77 КАС України та зважаючи на предмет спору у цій справі, суд також вважає за необхідне витребувати у відповідача з власної ініціативи завірені належним чином копії матеріалів службового розслідування щодо ОСОБА_1 , за результатами якого було видано накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року.

Керуючись статтями 72, 73, 94, 80 171, 243, 248 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/23300/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та на займаній посаді і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 10.10.2024 року за наявними у справі матеріалами у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань №11.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Туровою О.М.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також зобов`язати відповідача надати до суду разом із відзивом на позов документи, що підтверджують надання відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачеві строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов, а також зобов`язати позивача надати до суду разом із відповіддю на відзив документи, що підтверджують надання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, а також зобов`язати відповідача надати до суду разом із запереченням на відповідь на відзив документи, що підтверджують надання заперечень на відповідь на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області:

- належним чином завірену копію висновку службового розслідування щодо ОСОБА_1 ;

- довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток ОСОБА_1 із зазначенням відомостей про розмір його грошового забезпечення за два останні повні місяці роботи;

- належним чином завірені копії матеріалів службового розслідування щодо ОСОБА_1 , за результатами якого було видано накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року;

- докази щодо дати ознайомлення ОСОБА_1 з наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №14к від 05.01.2022 року та №30 о/с від 10.01.2022 року.

У задоволенні іншої частини клопотання позивача про витребування доказів відмовити.

Інформацію щодо даної адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі, відповідачу разом з ухвалою надіслати копію позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова