Справа № 160/11416/24
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «Украгрокомплекс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
В обґрунтування позову зазначено, що позивач не погоджується із вказаним податковим повідомленням-рішенням та донарахованим податковим зобов`язанням у вигляді штрафних санкцій та вважає його безпідставним, прийнятим з порушенням вимог чинного законодавства та такими, що підлягає скасуванню, оскільки вини позивача в несвоєчасній реєстрації податкових накладних не має, а їх несвоєчасна реєстрація відбулась з незалежних від останнього причин.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Від відповідача до суду надійшов відзив на позов, в якому він просить відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки податкова накладна подана позивачем на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням термінів, встановлених ст. 201 Податкового кодексу України, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є правомірним та не підлягає скасуванню.
Від позивача суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач зазначає про протиправність застосування штрафних санкцій у зв`язку з відсутністю вини підприємства.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступних висновків.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України).
За результатами перевірки, відповідно до вимог п. 86.2 ст. 86 ПК України, складено акт камеральної перевірки від 14.02.2024 №5831/04-36-04-08/24990415 щодо дотримання порядку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних за порушення термінів реєстрації податкових накладних № 5 від 01.04.2022 (кількість днів затримки - 6); № 5 від 05.07.2022 (кількість днів затримки - 4); № 2 від 16.02.2023(кількість днів затримки - 3); № 61 від 15.02.2023 (кількість днів затримки - 85); від 15.02.2023 № 60 (кількість днів затримки 85); від 31.05.2023 №1321 (кількість днів затримки - 1) та №7 від 14.09.2023 (кількість днів затримки - 8).
Підприємством подано до Акту перевірки заперечення від 14.03.2024 №22, за результатом розгляду яких Акт камеральної перевірки залишено без змін.
Вважаючи таке податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює ПК України.
Відповідно до положень підпунктів 19-1.1, 19-1.1.2 пункту 19-1.1.статті 19-1 ПК України контролюючі органи, що визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків, контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
За змістом підпунктів 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41цього Кодексу, мають право: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пунктів 61.1, 61.2 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути, зокрема: своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних.
Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами (підпункт 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За змістом пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Стаття 120-1 ПК України визначає відповідальність платників податку на додану вартість за порушення, зокрема, строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Так, відповідно пункту 120-1.1. статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
З системного аналізу наведених норм права слідує, що законодавець чітко визначив обов`язок платника податку (продавця) в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. При цьому реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. Для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення штрафу у розмірі, визначеному пунктом 120-1.1. статті 120-1 ПК України.
З матеріалів справи вбачається, що за правилом першої події, контрагент позивача ТОВ «ТД УКРАГРОПРОД», як постачальник товарів, направив на реєстрацію в ЄРПН податкові накладні від 06.02.2023 №53 і від 08.02.2023 №55.
Контролюючим органом було зупинено реєстрацію таких податкових накладних та витребувано у Товариства відповідні документи на підтвердження реальності господарської операції.
В подальшому у зв`язку зі зменшенням суми компенсації у ТОВ «ТД УКРАГРОПРОД» виникло зобов?язання по складанню відповідних розрахунків коригування і направлення їх покупцеві - ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС», а у останнього виникло зобов?язання із реєстрації таких розрахунків коригування в ЄРПН.
ТОВ «ТД УКРАГРОПРОД» склало розрахунок коригування від 15.02.2023 №60 до податкової накладної від 06.02.2023 №53 і розрахунок коригування від 15.02.2023 №61 до податкової накладної від 08.02.2023 №55 і направило їх у той же день ТОВ НВП«УКРАГРОКОМПЛЕКС».
Проте контролюючий орган не прийняв ці розрахунки коригування із посиланням на абзац 7 п. 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою кабінету Міністрів у країни від 29.12.2010 №12461246, а саме: тому, що відсутні зареєстровані податкові накладні від 06.02.2023 №53 та від 08.02.2023 №55.
Суд зазначає, що розрахунок коригування до податкової накладної, реєстрацію якої зупинено, може бути зареєстрований лише після реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та за умови, що з дати складання такого розрахунку коригування не минуло 365 днів.
Рішеннями №8737842/41610592 від 02.05.2023 та №8737860/41610592 від 02.05.2023 контролюючий орган зареєстрував податкові накладні від 06.02.2023 №53 і від 08.02.2023 №55.

ТОВ «ТД УКРАГРОПРОД» 29.05.2023 через «М.E.Doc» направило ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС» розрахунки коригування від 15.02.2023 №60 і від 15.02.2023 №61.

Дата направлення і отримання вказаних розрахунків коригування, після розблокування податкових накладних, підтверджується скріншотами із програми «M.E.Doc» та електронного звіту по руху документа із цієї ж програми.

ТОВ «ТЕРРА ТРАНС ЛОГІСТИК» було складено податкову накладну від 14.09.2023 №2327.

В подальшому, 13.10.2023, ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС», після отримання від контрагента розрахунку коригування подано його на реєстрацію і зареєстровано розрахунок коригування від 14.09.2023 №7 до податкової накладної від 14.09.2023 №2327.

У свою чергу реєстрація розрахунку коригування від 31.05.2023 №1321 обумовлена правовідносинами між ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС» та ТОВ «ПОЛТАВАХЛІБ-3».

Так, ТОВ «ПОЛТАВАХЛБ-3» складено податкову накладну від 31.05.2023 №132.

В подальшому, 19.06.2023, ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС», після отримання від контрагента розрахунку коригування подано його на реєстрацію і зареєстровано розрахунок коригування від 31.05.2023 №1321 до податкової накладної від 31.05.2023 №132.

Підтвердженням дати отримання розрахунків коригування є електронний звіт по руху документа з програми «M.E.Doc» та інформація від контрагентів, що зазначена у відповідях на адвокатські запити.

Таким чином, виходячи з аналізу п. 201.10 ст. 201 ПК України та дати отримання розрахунків коригування, складених постачальниками товарів/послуг, ТОВ «ТОВ НВП «УКРАГРОКОМПЛЕКС» не порушило строків реєстрації розрахунків коригування від 15.02.2023 №60, від 15.02.2023 №61, від 14.09.2023 №7 та від 31.05.2023 №1321.

Стосовно твердження відповідача, що додані до позову копії роздруківки електронних документів (скрін-шоти екрану комп`ютера) електронної програми M.E.Doc не є належними і достатніми доказами виконання позивачем його податкових обов`язків, суд зауважує, що відомості з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді "M.E.Doc" є належними та допустимим доказами, з яких можливо ідентифікувати номер, зміст операцій, точну дату та час отримання та реєстрацію спірних розрахунків коригування до податкової накладної.

Аналогічну правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, й у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 20.10.2020 у справі №620/817/19, від 24.11.2021 у справі №200/12604/19-а.

Як вбачається з акту перевірки та не спростовано позивачем з посиланням на належні та допустимі докази, останнім було порушено терміни реєстрації розрахунків коригування до податкової накладної №5 від 01.04.2022, №5 від 05.07.2022, №2 від 16.02.2023, що підтверджується наявними в матеріалах справи квитанціями про їх реєстрацію в податковому органі.

Доказів надання та реєстрації зазначених розрахунків коригування у встановлені законодавством терміни позивачем суду не надано.

Таким чином, суд погоджується з позицією відповідача про наявність в діях позивача порушень п.192.1 ст.192, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, що полягали у несвоєчасній реєстрації останнім в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування №5 від 01.04.2022, №5 від 05.07.2022 та №2 від 16.02.2023 з порушенням законодавчо встановленого терміну реєстрації.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що у ході розгляду справи встановлено правомірність застосування податковим органом до позивача штрафу у розмірі 1884,67 грн. (1666,67+149+69) та правомірність прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в зазначеній частині, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

В постанові від 28.03.2023 у справі №260/433/19 Верховний Суд сформулював правовий висновок, відповідно до якого, встановивши невідповідність частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства, наслідком такого є визнання акту частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано та що без неї оспорюваний акт в іншій частині (частинах) не втрачає свою цілісність, значення, зокрема, частково протиправним можна визнати якусь частину (пункт, речення) рішення або рішення в частині нарахування певної суми штрафних (фінансових) санкцій.

За таких обставин, суд доходить висновку, що позовні вимоги позивача є частково обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір в розмірі 3028,00 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в розмірі 1514,00 грн.

Керуючись ст. 2, 77, 78, 242-243, 245-246, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «Украгрокомплекс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення № від 04.04.2024 в частині застосування штрафу в розмірі 61 550,13 грн.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство «Украгрокомплекс» судовий збір в розмірі 1514,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Маковська