Справа № 200/6010/24
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2024-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

26 вересня 2024 року Справа №200/6010/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення сум, -

УСТАНОВИЛА:

Позивач, ОСОБА_1 , через свого представника, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 25.07.2024 № 1226 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання» в частині звільнення ОСОБА_1 з органів поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.07.2024 №367 о/с "По особовому складу" в частині звільнення ОСОБА_1 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

поновити капітана поліції ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) з 30.07.2024 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) Головного управління Національної поліції в Донецькій області;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Донецькій області грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30.08.2024 у зазначеній справі відкрито провадження.

Ухвалою від 24.09.2024 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення сум залишено без руху.

Встановлений позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 7 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення.

25.09.2024 на виконання ухвали суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій представник позивача просить поновити строк звернення до суду, де останній просить поновити пропущений строк, посилаючись на наступне.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні запроваджено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє на теперішній час.

Позивач зареєстрований та мешкає на території Білозерської територіальної громади Покровського району Донецької області, адвокат Макєєв О.В. здійснює адвокатську діяльність на території Добропільської територіальної громади Покровського району Донецької області. Вказані громади наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України, від 22.12.2022 року № 309, який оновлено востаннє 22.08.2024 року, віднесено до територій на якій ведуться(велися) бойові дії.

Останнім часом, в тому числі у серпні 2024 року збільшилась кількість обстрілів громад Покровського району Донецької області в тому числі Білозерської та Добропільської. Крім того, в результаті обстрілів об`єктів енергетики в серпні 2024 року були тривалі відключення електроенергії в зазначених громадах, що вплинуло на графік роботи та життєдіяльність громадян, в тому числі позивача та його представника, яке унеможливило своєчасне звернення до суду з позовною заявою.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно ч. 1, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

В позовній заяві позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 25.07.2024 № 1226 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання» в частині звільнення ОСОБА_1 з органів поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 29.07.2024 №367 о/с "По особовому складу" в частині звільнення ОСОБА_1 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Тобто, заявлені позивачем позовні вимоги стосуються проходження та звільнення з публічної служби, а тому строк звернення до суду, відповідно до ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, становить 15 днів, який обчислюються з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З наданої суду копії наказу від 25.07.2024 № 1226 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання» в частині звільнення ОСОБА_1 з органів поліції, вбачається, що позивач ознайомився з ним 30.07.2024 року, про що свідчить його підпис.

Відомостей, які б свідчила про несвоєчасне ознайомлення з наказом від 29.07.2024 №367 о/с "По особовому складу" позивачем не надано.

Тобто, з даною позовною заявою в частині оскарження наказів від 25.07.2024 № 1226 та від 29.07.2024 №367 о/с позивач повинен був звернутися до суду у строк до 15 серпня 2024 року.

Позовну заяву подано до суду 29.08.2024, тобто більше ніж через п`ятнадцять днів після того, як позивачу достовірно було відомо про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Вказане свідчить про пропуск позивачем процесуального строку звернення до суду.

Верховний Суд в постанові від 31 жовтня 2023 року у справі № 400/5692/22 зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

В той же час, ані в позовній заяві, ані в заяві про поновлення строку звернення до суду, наданої на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, на наведено об`єктивних обставин, які перешкоджали позивачу звернутися до суду з позовом у встановлений процесуальним законом строк та які були пов`язані з дійсно об`єктивними перешкодами реалізувати своє право на звернення до суду, передбачене ст.5 КАС України.

Щодо наведення у якості поважності причин поважності пропуску такого строку ведення активних бойових дій на території Донецької області, суд зазначає наступне.

Поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому продовжений та триває по теперішній час.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній в Постанові від 10.11.2022 у справі №990/115/22.

Відтак, факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів.

Представником позивача в заяві про поновлення строку наведені причини, але не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у позивача можливості звернутись до суду із даним позовом своєчасно у зв`язку із введенням воєнного стану та веденням бойових дій на території Донецької області.

З урахуванням вищевказаного суд дійшов висновку, що заява подана позивачем на виконання вимог ухвали суду від 24.09.2024, не містить обґрунтованих пояснень та доказів на їх підтвердження, які перешкодили позивачу без зайвих зволікань звернутись до суду у встановлений строк за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів після невиплати додаткової винагороди.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Згідно із пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи те, що позивачем пропущено строк звернення із вказаним позовом, а поданою заявою про поновлення такого строку не підтверджено поважності причин його пропуску, суд дійшов висновку, що позов слід залишити без розгляду.

Керуючись статтями 161, 171, 240, 248, 256, 293, 294 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Макєєва Олександра Володимировича про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення сум - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили згідно ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст. ст.293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Буряк