Справа № 488/2175/23
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2024 р.м. ОдесаСправа № 488/2175/23

Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції: м. Миколаїв;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

19.03.2024 року;

Головуючий в 1 інстанції: Чернявська Я.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Крусяна А.В.

Яковлєва О.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 19 березня 2024 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову від 16.12.2021 року №152, видану начальником Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що у період з 26.11.2021 року по 09.12.2021 року Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради проведено позапланову перевірку на об`єкті: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 ». Зазначеною перевіркою встановлено не виконання позивачкою вимог припису Управління щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, чим порушено вимоги підпункту «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункту 3 пункту 11, підпункту 3 пункту 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. На підставі матеріалів перевірки Управлінням винесено постанову від 16.12.2021 року №152, якою позивачку притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у розмірі 6800 грн.

Оспорюючи правомірність та обґрунтованість адміністративного стягнення, позивачка зауважує на тому, що підпунктом «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону та підпунктом 3 пунктом 11 Порядку врегульовано права органу державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі право на внесення суб`єкту містобудування припису щодо усунення виявленого порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, ці норми не встановлюють для суб`єкта містобудування певні обов`язки і поведінка цього суб`єкта не впливає на обсяг повноважень посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, а тому не могли бути порушені позивачкою. Посилання відповідача на порушення позивачкою вимог підпункту 3 пункту 14 Порядку не є об`єктивними та мотивованими, адже такі висновки Управління не містять конкретних вказівок на обставини цього правопорушення, а також норми законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким на суб`єкта містобудування покладається обов`язок надавати будівельний паспорт на об`єкт будівництва, введений в експлуатацію.

Наведене у сукупності свідчить про відсутність в діях позивачки складу адміністративного правопорушення, необґрунтованість та неправомірність адміністративного стягнення та наявність підстав для скасування постанови Управління в судовому порядку.

Рішенням Корабельного районного суду м. Миколаєва від 19 березня 2024 року адміністративний позов задоволено.

Суд скасував постанову №152 від 16.12.2021 р., прийняту начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туовою О.Ю., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Закрив провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Стягнув з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у розмірі 535,8 грн.

Проаналізувавши положення статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пунктів 5, 7, 11, 12, 13 Порядку №553, статті 268, 278 КупАП, задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що праву контролюючого органу здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або ж забезпечити присутність своїх представників. Для забезпечення присутності суб`єкта містобудування під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю державний орган в рамках підготовки до перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта про її проведення. Аналогічним чином законодавством регламентовано чітку процедуру притягнення органами ДАБК до відповідальності суб`єктів містобудування, яка вимагає забезпечення можливості таким суб`єктам бути присутніми при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та їх своєчасне повідомлення про відповідну дату, час та місце її розгляду, можливості реалізувати суб`єктами свої процесуальні права.

З огляду на те, що відповідачем не підтверджено належними та допустимими доказами забезпечення права позивачки як на участь у заходах державного архітектурно-будівельного контролю так і права на участь у вирішенні справи про адміністративне правопорушення, а також на доведення відсутності в її діях складу правопорушення і у доведенні її невинуватості, суд першої інстанції дійшов висновку про невідповідність оспорюваної постанови критеріям правомірності та обґрунтованості, наявність підстав для скасування рішення суб`єкта владних повноважень в судовому порядку.

В апеляційній скарзі Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки положенням статті 122, 286 КАС України та обставинам справи і помилково залишено поза увагою те, що позивачка своєчасно не реалізувала своє право на звернення до суду із цим позовом у визначений строк з моменту, коли вона дізналась про порушення своїх прав.

Апелянт зауважує і на тому, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки нормам законодавства, що регулює спірні правовідносини, і помилково не враховано, що нормами містобудівного законодавства не передбачено обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки. При цьому, органом з власної ініціативи вжито усіх можливих заходів задля сповіщення суб`єкта містобудування про позапланову перевірку шляхом розміщення на веб-сайті органу відповідного електронного повідомлення, використання засобів телефонного зв`язку та направлення відповідного листа засобами поштового зв`язку.

За твердженням апелянта, без належної правової оцінки залишено судом першої інстанції і положення пункту 24 Порядку №553, згідно яких надіслання матеріалів перевірки (акт, припис, протокол) рекомендованим листом вважається належним врученням суб`єкту містобудування з моменту відправлення, незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування. Нормами Порядку №553 не встановлено для органу державного архітектурно-будівельного контролю обов`язку надсилати суб`єкту містобудування, який притягується до адміністративної відповідальності, повістки або іншого виклику на розгляд справи про адміністративне правопорушення. При цьому, на виконання вимог вказаного Порядку відповідачем направлено позивачці рекомендованим листом з повідомленням документи, які є підставою для притягнення до відповідальності, у тому числі протокол із визначеними датою та часом розгляду справи про правопорушення.

Таким чином, наполягаючи на тому, що правомірність своїх дій щодо проведення перевірки та розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідач підтвердив належними і допустимими доказами, апелянт вказує на повну необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 просить вимоги апелянта залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Так, у відзиві позивачка зазначає, що до ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження остання не знала та не могла дізнатись про порушення своїх прав та інтересів. При цьому, до моменту доведення позивачці змісту оспорюваної постанови вона об`єктивно не мала можливості реалізувати своє право на захист в судовому порядку.

Заперечуючи проти обґрунтованості доводів і вимог апелянта, позивачка також зазначає, що нормами КУпАП, які є спеціальними у спірних правовідносинах, регламентовано обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснити сповіщення (повідомлення) особи, яка притягується до відповідальності, про дату, час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. Аналогічним чином, обов`язок із забезпечення права особи на участь у перевірці відповідно до вимог Порядку №553 покладається на орган державного архітектурно-будівельного контролю.

У відповіді на відзив на апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради підтримує свою правову позицію.

Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 11.08.2021 року №227, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 7 Порядку №553 та на підставі звернення ОСОБА_2 від 30.07.2021 року №2090/22.01-13, призначено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 ».

Перевірку призначено провести у період з 13.08.2021 року по 28.08.2021 року.

13.08.2021 року суб`єкту містобудування ОСОБА_1 вручено під розпис направлення за №174 на проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 ».

У період з 13.08.2021 року по 28.08.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради проведено позаплановий захід державного контролю з питання дотримання замовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатом якого складено акт від 28.08.2021 року №128/2021.

Зазначеною перевіркою встановлено, що:

замовником будівництва відведено труби водовідведення з покрівлі незавершеної будівлі гаражу на сусідню земельну ділянку, чим порушено вимоги п. 6.1.41 ДБН Б 2.2-12:2019.

у період з 11.08.2021 року по 28.08.2021 року замовником не надано документи, необхідні для проведення перевірки, а саме будівельний паспорт від 26.08.2014 року №374, хоча замовник був повідомлений про необхідність їх надання, чим порушив вимоги абзацу 4 пункту 14 Порядку №553.

28.08.2021 року за результатом позапланової перевірки та на підставі встановлених порушень у відношенні ОСОБА_1 заступником начальника відділу інспекційної роботи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради оформлено протокол про адміністративні правопорушення, передбачені частиною 1 статті 96, частиною 2 статті 188-42 КУпАП, з призначенням справи про адміністративні правопорушення в приміщенні Управління на 07.09.2021 року о 11:00 год. Зазначений протокол був вручений позивачці під розпис 28.08.2021 року.

Також, за результатом позапланової перевірки та на підставі встановлених порушень заступником начальника відділу інспекційної роботи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради внесено ОСОБА_1 припис від 28.08.2021 року №86, яким Управління вимагало:

1. Усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 » шляхом надання необхідних для проведення позапланової перевірки документів, а саме будівельного паспорту у строк до 10.09.2021 року.

2. Усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 » шляхом приведення системи водовідведення атмосферних опадів з покрівлі незавершеної будівлі гаражу у відповідність до вимог пункту 6.1.41 ДБН Б.2.2-12:2019 у строк до 28.10.2021 року.

Зазначений припис був вручений позивачці під розпис 28.08.2021 року.

Розглянувши акт перевірки від 28.08.2021 року №128/2021, припис від 28.08.2021 року №86, протокол про адміністративне правопорушення від 28.08.2021 року та фотоматеріали перевірки, у зв`язку із порушенням замовником вимог пункту 1 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку №553, що виразилось у не наданні замовником матеріалів, необхідних для проведення перевірки, будівельного паспорту від 26.08.2014 року №374, начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради винесено постанову від 07.09.2021 року №72, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн. Зазначена постанова була направлена засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням та вручена позивачці 09.09.2021 року.

В подальшому, наказом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 23.11.2021 року №358, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 7 Порядку №553, призначено позапланову перевірку щодо виконання вимог припису від 28.08.2021 року №86 на об`єкті: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 ».

Перевірку призначено провести у період з 26.11.2021 року по 09.12.2021 року.

Листом від 24.11.2021 року за №1462/22.01-11-21/1 повідомлено позивачку про проведення перевірки на об`єкті у період з 26.11.2021 року по 09.12.2021 року, яка розпочнеться 26.11.2021 року о 09:00 год. Зазначений лист, згідно наявної у матеріалах справи квитанції, направлений позивачці рекомендованим повідомленням 25.11.2021 року. Також, 03.12.2021 року на веб-сайті Управління розміщено повідомлення про вказаний захід державного архітектурно-будівельного контролю.

У період з 26.11.2021 року по 09.12.2021 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради проведено позаплановий захід державного контролю з питання дотримання замовником ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатом якого складено акт від 09.12.2021 року №235/2021.

В ході перевірки з`ясуванню підлягало питання виконання ОСОБА_1 вимог припису від 28.08.2021 року №86.

Зазначеною перевіркою встановлено, що замовником приведено систему водовідведення атмосферних опадів з покрівлі незавершеної будівлі гаражу у відповідність до вимог п. 6.1.41 ДБН Б 2.2-12:2019, чим виконано вимоги пункту 2 припису №86.

Разом з цим, не виконаними ОСОБА_1 у визначений строк і станом на момент перевірки залишались вимоги пункту 1 припису №86 щодо усунення порушень вимог містобудівного законодавства, а саме не надано будівельний паспорт на об`єкт: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 ».

09.12.2021 року за результатом позапланової перевірки та на підставі встановлених порушень у відношенні ОСОБА_1 заступником начальника відділу інспекційної роботи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради оформлено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 188-42 КУпАП, з призначенням розгляду справи про адміністративне правопорушення в приміщенні Управління на 16.12.2021 року о 11:45 год.

Також, за результатом позапланової перевірки та на підставі встановлених порушень заступником начальника відділу інспекційної роботи Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради внесено ОСОБА_1 припис від 09.12.2021 року №171, яким Управління вимагало:

1. Усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: «Реконструкція домоволодіння. Нове будівництво гаражу та бані на місці демонтованих господарських споруд за адресою: АДРЕСА_1 » шляхом надання необхідних для проведення позапланової перевірки документів, а саме будівельного паспорту у строк до 23.12.2022 року.

У зв`язку із відсутністю позивачки або її представника на об`єкті перевірки, вказані акт перевірки, протокол про адміністративне правопорушення та припис направлені замовнику будівництва засобами поштового зв`язку 10.12.2021 року.

Розглянувши акт перевірки від 09.12.2021 року №235/2021, припис від 09.12.2021 року №171, протокол про адміністративне правопорушення від 09.12.2021 року та документи фотофіксації, у зв`язку із порушенням замовником вимог підпункту «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 3 пункту 11, підпункту 3 пункту 14 Порядку №553, що виразилось у не виконанні замовником вимог пункту 1 припису від 28.08.2021 року №86, а саме не наданні у визначений термін будівельного паспорту на об`єкт, начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради винесено постанову від 16.12.2021 року №152, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

Зазначена постанова була направлена позивачці засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням 16.12.2021 року.

Не погоджуючись із накладенням стягнення, посилаючись на неправомірність та необґрунтованість постанови органу державного архітектурно-будівельного контролю від 09.12.2021 року №152, позивачка звернулась до суду із цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення, колегія суддів виходить з наступного.

При цьому, з огляду на те, що оспорюваним у даній справі є також дотримання позивачкою строку звернення із цим адміністративним позовом, колегія суддів першочергово вважає за необхідне надати правову оцінку таким доводам учасників.

Так, за правилами частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналіз наведених норм показав, що звернення до суду за захистом прав, свобод чи інтересів особа може реалізувати в межах терміну, визначеного адміністративним процесуальним законодавством або іншими законами.

Загальні правила, закріплені у вищенаведених нормах адміністративного процесуального законодавства, передбачають порядок обчислення строку звернення до суду за захистом прав, свобод чи інтересів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення цих прав, свобод, інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС України.

Згідно із частиною 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Зазначені положення адміністративного процесуального законодавства кореспондуються із приписами статті 289 КУпАП.

Одночасно апеляційний суд враховує, що за змістом частин 1, 2, 3 статті 285 КУпАП постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Копія постанови в той же строк вручається або висилається потерпілому на його прохання.

Копія постанови вручається під розписку. У разі якщо копія постанови висилається, про це робиться відповідна відмітка у справі.

Як свідчать обставини справи, предметом спору у цій справі є протиправність постанови відповідача від 16.12.2021 року №152, якою позивачку визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП, із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

Згідно матеріалів справи та як не заперечується учасниками, ОСОБА_1 не була присутня під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та оголошення оспорюваної постанови.

Оспорювана постанова після її винесення була направлена засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням, однак докази фактичного одержання позивачкою постанови матеріали справи не містять і відповідачем такі не представлено.

Про прийняття Управлінням постанови від 16.12.2021 року №152 про накладення адміністративного стягнення позивачка дізналась після ознайомлення її представником із матеріалами виконавчого провадження, в межах якого здійснюється примусове виконання рішення органу державного архітектурно-будівельного контролю, 23.06.2023 року.

Таким чином, оскільки із цим адміністративним позовом позивачка звернулась 03.07.2023 року, тобто в межах десятиденного строку з дня доведення їй змісту постанови відповідача, інших достеменних доказів стосовно більш раннього строку обізнаності позивачки зі змістом постанови матеріали справи не містять, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про дотримання позивачкою процесуального строку та про відсутність підстав, передбачених статтею 123 КАС України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Переходячи до суті спірних правовідносин, колегія суддів враховує, що за визначенням, наведеним у частині 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Також, за правилами частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, у тому числі, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із частинами 2, 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону №3038-VI кореспондуються із приписами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами пункту 9 Порядку від 23.05.2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Згідно із пунктом 12 Порядку від 23.05.2011 року №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку;

розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 13 Порядку від 23.05.2011 року №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно із пунктом 14 Порядку від 23.05.2011 року №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Аналіз наведених правових норм показав, що державний архітектурно-будівельний контроль спрямований на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

До заходів державного архітектурно-будівельного контролю відносяться позапланові та планові перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Заходи державного архітектурно-будівельного контролю забезпечуються, у тому числі складанням органом державного архітектурно-будівельного контролю протоколу про вчинення правопорушень, актів перевірок, накладенням штрафів відповідно до закону, внесенням суб`єкту містобудування припису у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про те, що праву органу державного архітектурно-будівельного контролю на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час позапланових чи планових заходів контролю, за результатами перевірок отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

З наведеного слідує і правильність висновку суду першої інстанції про обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснити повідомлення суб`єкта містобудування про проведення відповідних заходів контролю.

Повторюючись та повертаючись до вище наведених положень Порядку №553, колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 12 цього Порядку посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.

Як свідчать обставини справи, про проведення позапланового заходу контролю позивачка повідомлялась органом державного архітектурно-будівельного контролю шляхом розміщення відповідної інформації на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю 03.12.2021 року, тоді як днем початку позапланового заходу у наказі від 23.11.2021 року №358 визначено 26 листопада 2021 року.

На переконання апеляційного суду, з наведеного слідує і правильність висновків суду першої інстанції про невиконання відповідачем свого обов`язку та не доведення суб`єкту містобудування в установленому порядку інформації про початок позапланової перевірки.

Здійснення відповідачем сповіщення позивачки про перевірку шляхом направлення засобами поштового зв`язку відповідного повідомлення у день, що передує перевірці, не підтверджує факту офіційного та публічного сповіщення суб`єкта містобудування про заходи контролю, як це передбачено у пункті 12 Порядку №553. Такий спосіб сповіщення є додатковим та міг би бути врахованим судом, у разі дотримання органом державного архітектурно-будівельного контролю прямого та визначеного порядку повідомлення суб`єкта містобудування про позаплановий захід контролю.

Передача суб`єкту містобудування телефонного сповіщення про проведення перевірки не оформлена Управлінням у виді відповідного документа телефонограми, в якому фіксується дата та час передачі повідомлення, дані особи, яка прийняла повідомлення, та посадової особи, яка передала відповідне повідомлення, а також зміст тексту повідомлення із засвідченням цих відомостей підписом посадової особи. Отже, представлений відповідачем аудіозапис сам по собі не належним і допустимим доказом у справі, достеменно не підтверджує спірні обставини справи.

Разом з цим, слід враховувати, що положення Порядку №553 не регулюють процедуру розгляду справ про адміністративні правопорушення. Натомість такий порядок врегульований нормами КУпАП.

Так, за правилами частини 1 статті 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Слід також враховувати, що відповідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Аналіз наведених норм КУпАП показав, що особа, яка притягується до адміністративної відповідності, має бути повідомлена про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, направлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про інформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Отже, обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Як свідчать обставини справи, про розгляд справи про адміністративне правопорушення позивачка повідомлялась шляхом надіслання 10.12.2021 року органом державного архітектурно-будівельного контролю рекомендованим листом відповідного протоколу про адміністративне правопорушення із зазначенням в ньому дати та часу розгляду прави про адміністративне правопорушення.

Зазначений спосіб сповіщення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, є допустимим та спрямований на сповіщення особи про дату і час розгляду відповідної справи про адміністративне правопорушення.

Водночас, матеріалами справи не підтверджуються та зі змісту оспорюваної постанови не вбачається, що позивачкою відповідне сповіщення було отримано, такі дані під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не перевірені, не були наявні під час розгляду справи про адміністративне правопорушення та не представлені відповідачем під час вирішення даної судової справи.

На переконання апеляційного суду, вказані обставини підтверджують і правильність висновку суду першої інстанції про не доведення відповідачем забезпечення права позивачки на участь у розгляді справи про адміністративне правопорушення, дотримання процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення та забезпечення принципів всебічності і об`єктивності встановлення обставин адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, оскільки оспорювана за цим позовом постанова не може відповідати критерію правомірності та обґрунтованості, колегія суддів вважає за необхідне погодитись із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, скасування постанови відповідача із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Оскільки висновки суду першої інстанції відповідають нормам матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що рішення суду відповідно до статті 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Відповідно до приписів частини 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Корабельного районного суду м. Миколаєва від 19 березня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: А.В. Крусян

О.В. Яковлєв