Справа № 695/2905/24
Суддя: Середа Л. В.
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2905/24
номер провадження 2-а/695/25/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Середи Л.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Оніщенко Н.В. ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайоннорго суду Черкаської області звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:

-визнати протиправною та скасувати постанову ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу у сумі 3400 грн.

У судове засідання позивач не прибув, у позовній заяві просив розгляд справи проводити за його відсутності.

Відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду справи, явку свого представника у судове засідання не забезпечив, про причини такої неявки суд не попередив.

Враховуючи підстави та предмет спору, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, визначальною ознакою публічно-правового спору, розгляд якого здійснюється у порядку адміністративного судочинства, є наявність серед сторін такого спору відповідача - суб`єкта владних повноважень, котрий у межах спірних правовідносин діє на виконання владних управлінських функцій чи делегованих повноважень.

Звертаючись з даним позовом до суду, позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову ТВО начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 210-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу у сумі 3400 грн..

Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з пунктами 1, 8, 9, 11 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.02.2022 №154, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації. Територіальні центри комплектування та соціальної підтримки утворюються в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі, інших містах, районах, районах у містах.

Нормами п. 12, 13 Положення №154 передбачено, що керівник територіального центру комплектування та соціальної підтримки має право, зокрема, розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначені статтею 235 КУпАП, і накладати адміністративні стягнення та визначати функціональні (посадові) обов`язки підлеглого йому особового складу.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 210-1 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 235 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 210-1 КУпАП.

Відповідно до абзацу першого частини другої ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з ч. 4 ст. 48 КАС України, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому, обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Водночас, суд зазначає, що позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним, залучення співвідповідача.

Залучення другого відповідача може відбутися також і за ініціативою суду.

Позивач в судові засідання не з`являється, зазначив про розгляд справи за його відсутності, а тому з`ясувати його думку в порядку ст. 48 КАС України немає можливості.

Оскільки позивач визначив відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 , який не є юридичною особою, та є структурним підрозділом територіального центру комплектування та соціальної підтримки (абз. 3 п. 3 Положення № 154), вбачається, що у відповідності до ст. 48 КАС України та постанови Верховного Суду від 26.12.2019 року №724/716/16-а є необхідність залучення до участі у справі в якості співвідповідача відповідного органу державної влади, представлений належною юридичною особою, рішення структурного підрозділу якого оспорюється позивачем.

Відтак, залучення до участі у справі як співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 є необхідним та доцільним враховуючи характер спірних правовідносин, що стосуються оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, винесеній ТВО начальником районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Згідно з ч. 6 ст. 48 КАС України після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що слід відкласти розгляд справи.

Керуючись ст.ст. 9, 48, 72, 80, 241-243, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залучити ІНФОРМАЦІЯ_4 (юридична адреса: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) як співвідповідача до участі в адміністративній справі №695/2905/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Відкласти судовий розгляд справи до 05 листопада 2024 р., на 09 год. 30 хв.

Направити залученому співвідповідачу копію позову та ухвали суду для відома та підготовки відзиву. Запропонувати співвідповідачу з урахуванням особливостей розгляду справ даної категорії, визначенихст.286 КАС України, в строк до 05.11.2024 надати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Роз`яснити співвідповідачу, що копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, а суду одночасно із надісланням (наданням) відзиву надається підтвердження направлення відзиву та доданих до нього документів учасникам судового процесу. У разі ненадання співвідповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 3 ст.79 КАС України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву. Згідно ч. 4ст. 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Середа Л.В.