Справа № 520/17182/24
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

25 вересня 2024 року Справа № 520/17182/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Мельникова Р.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження клопотання представників сторін у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега Пак ЛТД" до Вінницької митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Мега Пак ЛТД" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UА401000/2024/000175 від 30.05.2024 р.;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА401020/2024/000731 до рішення про коригування митної вартості товарів №UА401000/2024/000175/2 від 30.05.2024 р.

Ухвалою суду від 26.06.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі за вищевказаним позовом.

Через канцелярію суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якості додатків до якого, зокрема, долучено клопотання про розгляд справи з викликом сторін.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що справи, які стосуються питань правильності визначення митної вартості товарів, мають першочергове значення для Державної митної служби, оскільки такий напрямок є одним із найбільш ризикованих в частині несплати митних платежів в повному обсязі, що в свою чергу може призводити до значних втрат Державного бюджету України, особливо в період збройної агресії російської федерації проти України.Отже, з метою всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин у справі для прийняття законного та обґрунтованого рішення у цій справі наявні підстави для розгляду такої в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Представником позивача через канцелярію суду було подано відповідь на відзив, в якій, зокрема, заявлено клопотання про залишення відзиву без розгляду з підстав, викладених у п. 3 відповіді на відзив.

В обґрунтування заявленого клопотання із посиланням на положення ст.ст. 55, 59 КАС України та ст.ст.215, 216, 219, 245 Цивільного кодексу України, зазначено, що відзив подано ОСОБА_1 на підставі довіреності у порядку передоручення від 27.10.2023 р., але на підставі норм Цивільного кодексу України довіреність у порядку передоручення від 09.12.2022 р. є нікчемною, оскільки не дотримано її нотаріальної форми. Відтак, оскільки відзив у справі подано особою, у якої відсутні повноваження на вчинення відповідних дій, то відзив вважається таким, що не подавався відповідачем.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах докази та заявлені клопотання, стосовно клопотання представника відповідача про розгляд справи з викликом сторін зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 10 ч.6 ст.12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно положень ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до положень ч.4 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із положеннями ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до положень ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З аналізу вищевказаних норм вбачається, що за клопотанням однієї із сторін суд може розглянути справу в порядку спрощеного провадження із викликом сторін.

Суд зазначає, що положеннями ч.1 ст.260 КАС України передбачено, що питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Приписами статті 260 КАС України визначено порядок дій суду щодо розгляду клопотання позивача або відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження.

Суд наголошує, що згідно положень ч.ч.1, 2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Таким чином, оскільки дана справа за ознаками не належить до категорій справ, визначених ч.4 ст.257 КАС України, то відповідно до положень ст.ст.12, 257 КАС України дана адміністративна справа є справою незначної складності.

З огляду на вищевикладене та враховуючи обставини належності предмету даної справи до справ незначної складності, суд зазначає, що відповідачем не надано до суду належних доказів та обґрунтувань стосовно того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін або підготовчого засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання представника відповідача належить відмовити.

Стосовно заявленого представником позивача клопотання про залишення відзиву на позов без розгляду суд зазначає таке.

Згідно із ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 55 КАС України).

Положеннями ч. 3 ст.55 КАС України передбачена можливість участі юридичної особи у справі через її працівника за правилами самопредставництва. Він має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом). При цьому, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, положенні, статуті (як установчому документі) чи трудовому договорі (контракті) було визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) в порядку самопредставництва.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно із ч. 3 ст. 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Відповідно до ч. 8 ст. 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Як вбачається з матеріалів справи, відзив на позовну заяву від імені Вінницької митниці поданий і підписаний представником - ОСОБА_1 через систему Електронний суд.

До вказаного відзиву на позовну заяву додано витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо органу державної влади Вінницька митниця, згідно із яким керівником вказаної юридичної особи є ОСОБА_2 , довіреність у порядку передоручення від 27.10.2023, якою ОСОБА_2 , на підставі Виятгу з ЄДР від 06.12.2022р., щодо Вінницької митниці, уповноважила, в порядку передоручення, ОСОБА_1 представляти інтереси Вінницької митниці в судах України (в тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях) з усіма правами, які надано законом стороні по справі, в тому числі з правом підписувати, подавати, доповнювати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи. Також в якості додатку до відзиву на позовну заяву долучено копію безкоштовного запиту з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо юридичної особи Державна митна служба України, згідно із яким ОСОБА_1 має повноваження: вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (діє виключно в судах України без окремого доручення керівника (самопредставництво Вінницької митниці, як відокремленого підрозділу Держмитслужби) з правом посвідчення копій документів щодо повноважень) - представник.

Таким чином, суд доходить висновку про те, що відзив на позовну заяву підписано особою, якою до такого надано документи, що підтверджують її право на вчинення таких дій, а саме довіреність.

Відтак у задоволенні клопотання представника позивача про залишення відзиву без розгляду належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 49, 72, 77, 80, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання представника Вінницької митниці Державної митної служби України про розгляд справи з викликом сторін - відмовити.

У задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Мега Пак ЛТД" про залишення відзиву без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мельников Р.В.