Справа № 613/1654/24
Суддя: Шалімов Д. В.
Дата ухвалення: 2024-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №-613/1654/24 Провадження №-2-а/613/19/24

УХВАЛА
26 вересня 2024 року
Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Шалімов Д.В. перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-
Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Артеменко А.О., 25 вересня 2024 року звернувся до Богодухівського районного суду Харківської області з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить: скасувати постанову №411/5162-п від 30 серпня 2024 року у справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за ч.3 ст.210-1 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 17 000 грн., а справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 - закрити за відсутністю у його діях складу правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210-1 КУпАП.
У позові представник позивача заявляє клопотання про поновлення порушеного строку на адміністративне оскарження постанови № 411/5162-п по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210-1 КУпАП від 30 серпня 2024 року. В обґрунтування клопотання представник позивача зазначає, що копію постанови №411/5162-п по справі про адміністративне правопорушення за ч.3 ст.210-1 КУпАП від 30 серпня 2024 року, позивач отримав в той же день коли вона була прийнята. Так як він не обізнаний у сфері юриспруденції, юридичної освіти не має, то звернувся за правничою допомогою та уклав угоду з адвокатом від 09 вересня 2024 року і в найкоротший і швидкий термін, подано адміністративну позовну заяву. Також просив врахувати, що строк пропущення подачі адміністративного позову складає 3 дні, що на думку представника позивача не свідчить про зловживання процесуальним становищем.
Дослідивши матеріали позову та додані до нього документи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 2 ККАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Разом з цим, право на звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.
Частиною першою ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно із положеннями частини 2 зазначеної статті КАС України встановлено шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи.
Водночас ч. 3 ст. 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено обов`язок позивача у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Суд зауважує, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Суд вважає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.
Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущений; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування».
З матеріалів справи вбачається , що про наявність оспорюваної постанови позивачу було відомо з моменту її прийняття тобто з 30 серпня 2024 року, що не заперечується і самим позивачем. З огляду на викладене, посилання позивача в обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення до суду на те, що він не обізнаний у сфері юриспруденції, юридичної освіти не має, тому звернувся за правничою допомогою та уклав угоду з адвокатом 09 вересня 2024 року , тобто через 11 днів після складення постанови, не є поважною причиною.
Також суд звертає увагу на те, що позивач уклав угоду з адвокатом 09 вересня 2024 року, а позовна заяву з додатками направлена до суду, згідно даних поштового трекінгу 15 вересня 2024 року.
Отже, перебіг десятиденного строку звернення до суду з цим позовом слід обраховувати з 30 серпня 2024 року по 08 вересня 2024 року включно.
Водночас цей позов до суду було направлено лише 15 вересня 2024 року.
Таким чином, позивач пропустив десятиденний строк на звернення до суду з позовом щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності.
Представником позивача в обгрунтовання клопотання про поновлення пропущеного строку зазначено юридичну необізнаність позивача, але суд дійшов висновку про те, що ці підстави, є неповажними, а докази поважності причин його пропуску суду не надано.
Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).
Частинами 2 та 3 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Згідно із частиною 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення з цим позовом до суду із належним обґрунтуванням інших причин поважності пропуску такого строку та надати суду підтверджуючі відповідні обставини докази, у зв`язку з чим відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України позовну заяву належить залишити без руху .
Керуючись ст. 2, 122, 123, 160,161, 286 КАС України, суд,
У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Артеменко А.О., про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.
Роз`яснити позивачу, що він має право протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала у частині відмови у поновленні пропущеного строку може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

СУДДЯ