Справа № 640/32461/21
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.,

суддів: Карпушової О.В.,

Мєзєнцева Є.І.,

При секретарі: Масловській К.І.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства "Інформаційні судові системи" визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Інформаційні судові системи" (далі - відповідач), в якому просив суд:

- визнати неправомірними дії Державного підприємства «Інформаційні судові системи» щодо відмови замінити відомості, що дають можливість ідентифікувати позивача літерними або цифровими позначеннями в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19;

- зобов`язати Державне підприємство «Інформаційні судові системи» знеособити відомості, зазначені в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 та замінити прізвище та ініціали « ОСОБА_1 » літерними та цифровими позначеннями.

Обґрунтовуючи вимоги, позивач зазначав, що Державне підприємство «Інформаційні судові системи» протиправно відмовило у здійсненні заходів щодо знеособлення його прізвища та ініціалів в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19, як адвоката, який здійснював представництво в суді ОСОБА_4 , шляхом заміни його прізвища та ініціалів літерними або цифровими позначеннями. На переконання позивача, в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 помилково не здійснено автоматичного знеособлення позивача як «адвокат Огарков Є.В.», натомість знеособлено інших учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного судочинства України від 12.11.2021 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного судочинства України від 09.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

На виконання вимог Закону України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду», Окружним адміністративним судом міста Києва адміністративну справу № 640/32461/21 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24 липня 2023 року прийнято адміністративну справу до провадження та ухвалено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2024 року в задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що з огляду на норми Закону України №3262-IV відсутні підстави вважати порушенням вимог чинного законодавства України оприлюднення (без знеособлення) інформації щодо ОСОБА_1 - прізвища, імені та по батькові у тексті ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що зазначення в тексті судового рішення «адвокат Огарков Є.В.» є іншими відомостями, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу. Вказує, що гідно з ч. 2 ст. 7 Закону №3262-IV у текстах судових рішень, що відкриті для загального доступу, не можуть бути розголошені такі відомості: 5) інші відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу. Такі відомості замінюються літерними або цифровими позначеннями.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому представник просить залишити рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2024 року - без змін.

Відповідно до ч.1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п.3 ч.1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Приймаючи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З витягу Єдиного державного реєстру адвокатів від 09.11.2021 вбачається, що ОСОБА_1 є адвокатом на підставі виданого свідоцтва № 2343 від 22.11.2005.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 задоволено самовідвід головуючого судді Корнілової Ж.О. у справі №758/2995/19 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: служба у справах дітей Подільської районної у м. Києві державної адміністрації, служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про позбавлення батьківських прав.

В описовій частині зазначеної ухвали вказана інформація, зокрема:

«Відповідно до обставин, які стали існувати з 12.02.2020, бути головуючим у даній справі суддя Корнілова Ж. О. не може, адже вбачається конфлікт інтересів, з огляду на те, що представником відповідача у справі є адвокат Огарков Є.В., який 12.02.2020 здійснював насильство відносно судді ОСОБА_3 щодо прийняття рішення у даній справі без висновку про доцільність (недоцільність) позбавлення батьківських прав відповідача у справі. Крім цього, у даній справі адвокат Огарков Є.В. надав проект такого рішення».

28.10.2020 позивач звернувся до Державного підприємства «Інформаційні судові системи» із заявою, якою просив замінити в ухвалі про самовідвід судді у справі №758/2995/19 від 12.02.2020, яка оприлюднена 06.03.2020 за номером 88012680 та відкрита для загального доступу в Єдиному державному реєстрі судових рішень, відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу - а саме: прізвище та ініціали - ОСОБА_1 - літерними або цифровими позначеннями.

У відповідь від 02.11.2020 №5611/6/06-00-20 Державне підприємство «Інформаційні судові системи» повідомило, що вказані в ухвалі Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 відомості не відносяться до таких, що не підлягають розголошенню, а підстав для знеособлення інформації щодо позивача (зокрема, імені, по-батькові, прізвища) в тексті судового рішення не вбачається.

Позивач, вважаючи відмову Державного підприємства «Інформаційні судові системи» протиправною, звернувся до суду з цим позовом, зокрема, на підставі ст. 23 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Надаючи оцінку спірним обставинам, суд врахував ч.2 ст.19 Конституції України, якою встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини у цій справі регулюються, зокрема, Законом України «Про доступ до судових рішень» від 22 грудня 2005 року №3262-IV (далі - Закон №3262-IV), який визначає порядок доступу до судових рішень з метою забезпечення відкритості діяльності судів загальної юрисдикції, прогнозованості судових рішень та сприяння однаковому застосуванню законодавства.

Відповідно до ч. 1 та ч 2 ст. 2 цього Закону рішення суду проголошується прилюдно, крім випадків, коли розгляд справи проводився у закритому судовому засіданні. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання. Судові рішення також можуть публікуватися в друкованих виданнях із додержанням вимог цього Закону.

Відповідно до ст. 3 Закону №3262-IV для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Єдиний державний реєстр судових рішень функціонує в межах Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту. Доступ до окремих думок суддів через Реєстр забезпечується у тому самому порядку, що й до судового рішення, стосовно якого викладено окрему думку.

Порядок ведення Реєстру визначається Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Порядок ведення Єдиного державного реєстру судових рішень затверджено рішенням Вищої ради правосуддя 19.04.2018 № 1200/0/15-18 (далі Порядок).

Порядок визначає: адміністратор Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - адміністратор) - адміністратор Єдиної судової інформаційної системи державне підприємство "Інформаційні судові системи", віднесене до сфери управління Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України). Адміністратор вживає заходи, пов`язані із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування Реєстру, у тому числі такі: створення, вдосконалення та супроводження державної інформаційної системи Реєстру; адміністрування Реєстру; надання доступу до Реєстру; забезпечення зберігання та захисту даних, що містяться в Реєстрі, у тому числі шляхом визначення моделі захисту від загроз витоку інформації та засобів обробки електронних документів у Реєстрі та надання до них безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі "Судова влада України"; виконання інших функцій, передбачених цим Порядком (пп.3 ч.1 Р.І Порядку).

Єдиний державний реєстр судових рішень - державна інформаційна система, що входить до складу Єдиної судової інформаційної системи і забезпечує збирання, облік (реєстрацію), накопичення, зберігання, захист, пошук та перегляд інформаційних ресурсів Реєстру та їх образів. З дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Реєстр переходить до її складу (п.9 ч.1 Р.І Порядку).

Відповідно до п. 11 ч. 1 Р. І Порядку, знеособлення - процедура маскування в тексті електронного примірника судового рішення або окремої думки судді відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення з подальшою вибірковою візуальною перевіркою результатів такого маскування. Результатом процедури знеособлення є створення образу електронного документа.

Відповідно до ч. 1 Р. ІІІ Порядку електронний примірник судового рішення або окремої думки судді оприлюднюється шляхом надсилання до Реєстру у день його виготовлення засобами АСДС. Реєстраційні відомості, зазначені в пункті 3 розділу II цього Порядку, надсилаються до Реєстру у складі електронного документа, який вони описують.

Реєстрація електронних примірників судових рішень та окремих думок суддів здійснюється адміністратором за допомогою відповідних програмно-апаратних засобів Реєстру в день їх надходження з АСДС. За результатами реєстрації формується дата та час включення до Реєстру електронного примірника судового рішення та окремої думки судді (п.1 Р.IV Порядку).

Згідно з ч. 1 Р.V Порядку зареєстровані електронні примірники судових рішень та окремих думок суддів протягом трьох робочих днів із дня їх реєстрації в Реєстрі обробляються та знеособлюються в автоматичному режимі в порядку черговості їх надходження.

Адміністратор відповідає за внесення до Реєстру надісланих інформаційних ресурсів, надання доступу до них відповідно до вимог цього Порядку, забезпечення захисту внесеної до Реєстру інформації від її викрадення, перекручення чи знищення (ч.1 Р.ХІ Порядку).

Отже, ДП "Інформаційні судові системи" є адміністратором Єдиного державного реєстру судових рішень, на якого покладено обов`язки вжиття заходів, пов`язаних із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування цього реєстру.

Також пунктом 5 Статуту ДП "Інформаційні судові системи", затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України 26 листопада 2019 року №1142, визначено, що підприємство створено з метою, зокрема, надання послуг з технічного, технологічного забезпечення створення та супроводження програмного забезпечення ведення автоматизованих систем (електронних баз даних), у тому числі державних реєстрів, що створюються відповідно до законів України, нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України, наказів Уповноваженого органу управління; організації доступу фізичним та юридичним особам до автоматизованих систем державних реєстрів.

Таким чином, Порядком ведення Єдиного державного реєстру судових рішень передбачено, що забезпечення зберігання та захисту даних, що містяться в Реєстрі покладається на адміністратора Єдиної судової інформаційної системи - Державне підприємство "Інформаційні судові системи».

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 4 Закону №3262-IV судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 7 Закону №3262-IV у текстах судових рішень, що відкриті для загального доступу, не можуть бути розголошені такі відомості: 1) місце проживання або перебування фізичних осіб із зазначенням адреси, номери телефонів чи інших засобів зв`язку, адреси електронної пошти, реєстраційні номери облікової картки платника податків, реквізити документів, що посвідчують особу, унікальні номери запису в Єдиному державному демографічному реєстрі; 2) реєстраційні номери транспортних засобів; 3) номери банківських рахунків, номери платіжних карток; 4) інформація, для забезпечення захисту якої розгляд справи або вчинення окремих процесуальних дій відбувалися у закритому судовому засіданні; 5) інші відомості, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу. Такі відомості замінюються літерними або цифровими позначеннями.

Текст цієї норми статті 7 Закону №3262-IV викладено у новій редакції Законом N 2147-VIII від 03.10.2017 «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів». У попередній редакції ст. 7 Закону № 3262-IV передбачала, що до відомостей, які не можуть бути розголошені у текстах судових рішень належать імена (ім`я, по батькові, прізвище) фізичних осіб.

Отже, шляхом внесення змін до Закону № 3262-IV законодавцем виключено з переліку відомостей, які не підлягають розголошенню імена (ім`я, по батькові, прізвище) фізичних осіб.

Згідно з матеріалами справи оприлюднення шляхом надсилання до Єдиного реєстру судових рішень електронного примірника ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 проведено без знеособлення прізвища, імені та по-батькові позивача.

З огляду на викладені норми Закону України №3262-IV, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції та вважає, що в даному випадку відсутні підстави вважати порушенням вимог чинного законодавства України оприлюднення (без знеособлення) інформації щодо ОСОБА_1 - прізвища, імені та по батькові у тексті ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19.

Однак, апелянт наполягає, що зазначення в тексті судового рішення «адвокат Огарков Є.В.» є іншими відомостями, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу.

Апелянт зазначає, що відповідач перед оприлюдненням тексту судових рішень для загального доступу повинен опрацювати текст електронних копій судових рішень з метою запобігання ідентифікації фізичної особи і розголошенню відомостей, що не можуть бути відкриті для загального доступу, при цьому у випадку виявлення відомостей, що дають можливість ідентифікувати фізичну особу, замінити такі відомості літерними або цифровими позначеннями.

Однак, колегія суддів наголошує, що у відповідача відсутні правові підстави самостійно здійснювати аналіз інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень, зокрема, здійснювати ідентифікацію сторін судових процесів, правову оцінку обставин судових справ та ухвалених по ним судових рішень.

Водночас, згідно зі статті 17 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076- VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України (далі - Реєстр) з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

До Реєстру вносяться такі відомості:

1) прізвище, ім`я та по батькові адвоката;

2) номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України);

3) найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку;

4) адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку;

5) інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;

6) інші відомості, передбачені цим Законом.

Згідно з ч. 4 ст. 17 цього Закону інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи.

Тобто, інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що відомості адвоката Огаркова Є.В., зокрема ПІБ останнього містяться у Єдиному реєстрі адвокатів України. Тому, підстав для знеособлення ПІБ позивача в тексті ухвали Подільського районного суду міста Києва від 12.02.2020 у справі №758/2995/19 не вбачається, оскільки вказані відомості не відносяться до таких, що не підлягають розголошенню.

Колегія суддів погоджується з твердженням відповідача та вважає, що захист персональних даних полягає не в утаємничені цих даних загалом, а в запобіганні можливим зловживанням з цими даними, а саме розголошенню відомостей про особисте життя, таємниця якого охороняється на конституційному рівні.

Таким чином, адміністративний позов підлягає залишенню без задоволення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та подальшому оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.1 статті 263, п.2 ч.5 статті 328 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 24 вересня 2024 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: О.В. Карпушова

Є.І. Мєзєнцев