Справа № 280/6147/24
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року Справа № 280/6147/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Новікової І.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Запорізького комунального підприємства міського електротранспорту «Запоріжелектротранс» до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, третя особа Фізична особа підприємець ОСОБА_1 , про скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

02 липня 2024 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Запорізького комунального підприємства міського електротранспорту «Запоріжелектротранс» (далі позивач, ЗКПМЕ «Запоріжелектротранс») до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі відповідач), третя особа Фізична особа підприємець ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби у Запорізькій області від 13 червня 2024 року про результати моніторингу закупівлі № UA-2024-04-17-007207-а за ДК 021:2015 - 3161 (31610000-5) - електричне обладнання для двигунів і транспортних засобів.

Ухвалою суду від 08.07.2024 позовну заяву залишено без руху. У встановлений судом строк позивачем усунуто недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 16.07.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що процедура закупівлі відбулась з дотриманням чинного законодавства України. Позивач зазначає, що за результатом розгляду найбільш економічно вигідної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_2 уповноваженою особою підприємства прийнято рішення (протокол № 85) про відхилення такої пропозиції на підставі абзацу 2 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, а саме: учасником не надано жодного із документів, зазначених Замовником у п.2.15 ч. 2 додатку №2 до тендерної документації на підтвердження якості пропонованого товару та відповідність його ТУ, діючим стандартам та вимогам Замовника. Позивач зазначає, що направлення Замовником повідомлення до учасника з вимогою про усунення невідповідностей в електронній системі закупівель у цій частині пропозиції у порядку пункту 43 Особливостей було недоцільним, не логічним та не розумним, оскільки навіть при умові усунення учасником в цій частині невідповідності та надання необхідної інформації, за наявності безумовної підстави для відхилення тендерної пропозиції тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, яка не підлягає усуненню, Замовник за будь-яких умов зобов`язаний був відхилити таку пропозицію.

Також, позивач вказував на те, що відповідно до абз.1 п.п.2 пункту 1 розділу 3 Наказу одним із способів для отримання інформації про ціну товарів та послуг є направлення не менше 3-х письмових запитів цінових пропозицій (електронною поштою) виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг. Також, відповідно до абз.1-2 п.п.1 пункту 1 розділу 3 Наказу, інформацію про ціну товарів та послуг можна отримати шляхом здійснення пошуку, збору та аналізу загальнодоступної інформації про ціну, до якої відноситься в тому числі інформація про ціни товарів та послуг, що міститься в мережі Інтернет у відкритому доступі, в тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель «Prozorro» та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках. Замовник визначає очікувану ціну за одиницю, як середньоарифметичне значення масиву отриманих даних з цінових пропозицій. Позивач зазначає, що відповідач в констатуючій частині стверджує, що: «Замовником надано комерційні пропозиції, проте не надано документи, які підтверджують факт звернення Замовника до учасників ринку та фактичну наявність причинно-наслідкового зв`язку між запитами Замовника, отриманими на запит пропозиціями та визначеної Замовником на підставі отриманих пропозицій очікуваної вартості предмета закупівлі». При цьому, Відповідач не зазначає якими нормами Закону передбачений обов`язок Замовника надавати документи та інформацію, на підтвердження причинно-наслідкового зв`язку при здійсненні розрахунку очікуваної вартості предмету закупівлі. Разом з тим, Відповідачем не спростований розрахунок очікуваної вартості предмета закупівлі Замовника та відсутній вмотивований висновок про неправильне визначення очікуваної вартості предмета закупівлі. З урахуванням викладеного у позовній заяві, позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень зазначено, що За результатами моніторингу закупівлі встановлено наявність порушень законодавства, а саме: за результатом аналізу питання ненадання Замовником інформації та документів у випадках передбачених законом, встановлено порушення вимог ч.5 ст.8 Закону №922; за результатом аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення п.41 Особливостей №1178 у частині ненадання Учаснику права на виправлення встановленої невідповідності у порядку встановленому п.43 Особливостей №1178; за результатом аналізу питання правомірності відхилення тендерної пропозиції Учасника, встановлено порушення вимог абз.2 пп.2 п.44 Особливостей №1178; за результатами аналізу питання дотримання принципів закупівель, встановлено порушення вимог п.2 п.3 п.5 ч.1 та ч.5 ст.5 Закону №922, а саме - недотримано принцип прозорості та об`єктивного визначення переможця, що призвело до негативних наслідків використання коштів комунального підприємства на суму 42814,00 гривень.

Відповідач у відзиві на позовну заяву вказував на те, що позивачем не надано документи, які підтверджують факт звернення Постачальника до учасників ринку та фактичну наявність причинно-наслідкового зв`язку між запитами Замовника, отриманими на запит пропозиціями та визначеної Замовником на підставі отриманих пропозицій очікуваної вартості предмета закупівлі, що є порушенням вимог чинного законодавства, оскільки за умови ненадання Позивачем відповідних документів, не можливо здійснити контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, за використанням коштів, а також дослідити питання обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі. Також, представник відповідача вказував на те, що позивачем було безпідставно відхилено тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_2 , оскільки така пропозиція відповідала умовам тендерної документації. При цьому, відповідач вказував на те, що позивачем безпідставно не було надано право на усунення встановлених невідповідностей у тендерній пропозиції. З урахуванням викладеного у відзиві на позовну заяву, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, всебічно та повно встановивши обставини справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, встановив наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що ЗКПМЕ «Запоріжелектротранс» 17.04.2024 оголошено закупівлю Код за ДК 021:2015 3161 (31610000-5) Електричне обладнання для двигунів і транспортних засобів, за процедурою відкритих торгів з особливостями (ідентифікатор доступу UA-2024-04-17-007207-a).

Переможцем процедури закупівлі визначено ФОП Курілова А.О.

Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області проведено моніторинг зазначеної процедури закупівлі, за результатами якого складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2024-04-17-007207-a.

У вищезазначеному висновку встановлено порушення позивачем:

за результатом аналізу ненадання Замовником інформації та документів у випадках передбачених законом, встановлено порушення вимог ч.5 ст.8 Закону №922;

за результатом аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення п.41 Особливостей №1178 у частині ненадання Учаснику права на виправлення встановленої невідоповідності у порядку встановленому п.43 Особливостей №1178;

за результатом аналізу питання правомірності відхилення тендерної пропозиції Учасника, встановлено порушення вимог абз.2 пп.2 п.44 Особливостей №1178;

за результатами аналізу питання дотримання принципів закупівель, встановлено порушення вимог п.2 п.3 п.5 ч.1 ст.ч.5 ст.5 Закону №922, що призвело до негативних наслідків використання коштів комунального підприємства на суму 42814,00 грн.

Позивач не погодившись з висновком про результати моніторингу закупівлі, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відповідно до яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що Закону України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади (далі Закон №922).

Відповідно до пункту 3-7 розділу Х Прикінцеві та перехідні положення Закону №922, установлено, що Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Відповідно до пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Отже, з урахуванням системного аналізу положень Закону №922 та Особливостей здійснення публічних закупівель, суд зазначає, що під час здійснення публічних закупівель замовники повинні дотримуватися вимог Закону №922 та Особливостей здійснення публічних закупівель.

Щодо встановлення відповідачем порушення законодавства у зв`язку із ненаданням позивачем інформації та документів у випадках передбачених законом та не дотримання принципу прозорості на всіх етапах закупівлі, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922, моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 5 статті 8 Закону №922 передбачено, що протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Судом встановлено, що 22.05.2024 відповідачем було розміщено до позивача запит, в якому зазначено, що:

постала потреба в отриманні пояснень та документів, які підтверджують надану у поясненнях інформацію, щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження;

надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту пояснення відповідно кожного питання та копії вихідної, вхідної організаційної, організаційно-розпорядчої, інформаційно-аналітичної документації, яка передбачена інструкцією з діловодства.

У відповідь на запит позивачем зазначено про звернення до постачальників запасних частин широкого асортименту для автобусів МАЗ 103-203, а також здійснення пошуку інформації, що міститься у відкритому доступі у мережі Інтернет для отримання пропозиції відповідно до переліку запасних частин. Замовником було отримано комерційні пропозиції від постачальників у вигляді рахунків із зазначенням найменування та кількості згідно з переліком Замовника, а також зроблено роздруківки з сайтів постачальників з мережі Інтернет (до кожної номенклатури позиції було щонайменше 3 цінових пропозицій).

Так, Замовником проаналізовано наступні отримані пропозиції:

ФОП ОСОБА_3 надано рахунок з ціновими пропозиціями щодо усіх позицій Замовника (позиції 1-12);

ФОП ОСОБА_4 надано рахунок з ціновими пропозиціями щодо позицій 1-8 та 11;

ТОВ «КиївЛАЗавтосервіс» - надано рахунок з ціновими пропозиціями щодо позицій 1-5 та 7-12;

ФОП ОСОБА_5 надано рахунок з ціновою пропозицією щодо позиції 6;

Інформація з мережі Інтернет цінові пропозиції щодо позицій 9, 10 та 12.

При цьому, Замовником було визначено очікувану вартість за одиницю, як середньоарифметичне значення масиву отриманих даних з цінових пропозицій.

Зазначені комерційні пропозиції, які були отримані на запит, були додані до пояснень.

Відповідач зазначає, що Замовником надано комерційні пропозиції, проте не надано документи, які підтверджують факт звернення Замовника до учасників ринку та фактичну наявність причинно-наслідкового зв`язку між запитами Замовника, отриманими на запит пропозиціями та визначеної Замовником на підставі отриманих пропозицій очікуваної вартості предмета закупівлі, чим порушено вимоги ч.5 ст.8 Закону №922.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275 затверджено Примірну методику визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, яка застосовується для визначення замовником очікуваної вартості предмета закупівлі товарів, робіт та послуг, закупівля яких здійснюється відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» (зі змінами) (далі - Закон) та має рекомендаційний характер.

Відповідно до пункту 2 розділу І Примірної методики, очікувана вартість - розрахункова вартість предмета закупівлі на конкретних умовах поставки із зазначенням інформації про включення/невключення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів.

Запит цінових пропозицій - документ, лист-звернення замовника до учасників ринку з проханням надати свої комерційні пропозиції на зазначений товар або послугу.

Згідно пункту 1 розділу ІІІ Примірної методики, визначення замовником очікуваної вартості предмета закупівлі може здійснюватися наступними методами:

1. Розрахунок очікуваної вартості товарів/послуг методом порівняння ринкових цін.

Метод порівняння ринкових цін - це метод визначення очікуваної вартості на підставі даних ринку, а саме загальнодоступної відкритої інформації про ціни та інформації з отриманих цінових пропозицій та прайс-листів на момент вивчення ринку.

Способи, що рекомендуються для отримання інформації про ціну товарів та послуг:

1) здійснити пошук, збір та аналіз загальнодоступної інформації про ціну, до якої відноситься в тому числі:

інформація про ціни товарів та послуг, що міститься в мережі Інтернет у відкритому доступі, в тому числі на сайтах виробників та/або постачальників відповідної продукції, спеціалізованих торгівельних майданчиках, в електронних каталогах, рекламі, прайс-листах, в електронній системі закупівель "Prozorro" та на аналогічних торгівельних електронних майданчиках;

довідкові ціни на товари та послуги, що публікуються в спеціалізованих виданнях, які випускаються в друкованій та електронній формі або розміщуються в мережі Інтернет (у разі їх наявності);

біржові котирування світових, регіональних, місцевих та профільних бірж (в разі біржового товару);

дані спеціалізованих інформаційно-аналітичних видань;

дані офіційних статистичних видань, в тому числі іноземних.

Під час збору інформації про ціну слід враховувати, що умови запланованих закупівель (обсяги закупівлі, умови оплати та поставки тощо) мають бути співставні з умовами закупівель, інформація про які міститься у відкритих джерелах та може бути використана для розрахунку очікуваної вартості. Крім того, слід враховувати інші можливі чинники, що впливають на ціну товарів та послуг, як, наприклад, сезонні коливання цін на певні предмети закупівлі.

2) направити не менше 3-х письмових запитів цінових пропозицій (електронною поштою) виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг.

У запитах цінових пропозицій рекомендується зазначати інформацію щодо повної характеристики предмета закупівлі (марка, креслення, розмір, ДСТУ, ГОСТ, технічні умови, тип, сорт, категорія, артикул, ємність, густина, тип упаковки (тара), а також рік випуску для техніки та обладнання), необхідної кількості, графіку поставок, умов постачання, умов оплати та системи надання знижок, гарантійного терміну тощо. Зазначати, що збір інформації не тягне за собою ніяких зобов`язань замовника. Також рекомендується зазначати щодо відповідності якості товарів та послуг вимогам чинних нормативних документів та документів на їх виготовлення.

Суд зазначає, що у спірному висновку відповідач посилається саме на те, що позивачем на його запит не було надано саме письмові запити цінових пропозицій виробникам, офіційним представникам та дилерам, постачальникам конкретного товару, надавачам послуг.

Разом з тим, суд зазначає, що Примірна методика визначення очікуваної вартості предмета закупівлі має рекомендаційний характер, а не обов`язковий, тому не додержання певних її вимог не може бути підставою для висновків про порушення Замовником процедури публічної закупівлі.

Більш того, суд зазначає, що позивачем на запит відповідача було надано документи, на підставі яких можливо було встановити яким чином позивачем визначено (розраховано) очікувану вартість предмета закупівлі.

Також, відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивачем не правильно визначена очікувана вартість предмету закупівлі.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що посилання відповідача у спірному висновку на порушення позивачем приписів ч.5 ст.8 Закону №922 є помилковими.

Щодо встановленого порушення у частині відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_2 та не надання йому часу на виправлення недоліків, суд зазначає наступне.

Так, з матеріалів справи судом встановлено, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_2 була відхилена позивачем, як така, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, а саме: учасником не надано жодного із документів, зазначених Замовником у п.2.15 ч.2 додатку №2 до тендерної документації на підтвердження якості пропонованого товару та відповідність його ТУ, діючим стандартам та вимогам Замовника.

Позивач зазначає, що тендерна пропозиція зазначеного учасника не відповідає технічним вимогам Замовника, оскільки не надано жодного з документів, визначених Замовником у підпункті 2.15 частини 2 додатку №2 до тендерної документації, що є безумовною, самостійною підставою, у відповідності до пункту 44 Особливостей, для відхилення тендерної пропозиції такого учасника.

Суд зазначає, що відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: тендерна пропозиція: не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

В свою чергу, згідно пункту 43 Особливостей, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Отже, пунктом 43 Особливостей чітко визначено, що у разі встановлення під час розгляду тендерної пропозиції невідповідності у поданих документах, або відсутності у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією, Замовник зобов`язаний розмістити повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

В даному випадку, позивачем встановлено саме відсутність документів, що вимагалися до надання за тендерною документацією, а тому позивач мав безумовний обов`язок надати строк на усунення виявлених невідповідностей.

При цьому, підстави для відхилення тендерної пропозиції на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей були відсутні, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що учасник надав тендерну пропозицію, яка не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі.

Суд зазначає, що під технічною специфікацією слід розуміти не супровідні документи до товару, а саме технічні характеристики запропонованого товару.

Позивачем не надано доказів на підтвердження того, що ФОП ОСОБА_2 у своїй тендерній пропозиції запропонував поставку товару, який за технічними характеристиками відрізнявся від встановлених у тендерній документації вимог до технічних характеристик предмету закупівлі.

При цьому, суд звертає увагу на те, що підпункт 2 пункту 44 Особливостей чітко визначає, що тендерна пропозиція не підлягає відхиленню у разі встановлення невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що встановлене відповідачем порушення у вигляді безпідставного відхилення тендерної пропозиції та не надання строку на усунення виявлених у тендерній пропозиції невідповідностей знайшло своє підтвердження в ході судового розгляду справи.

Щодо встановленого порушення вимог п.2 п.3 п.5 ч.1 ст.ч.5 ст.5 Закону №922, що призвело до негативних наслідків використання коштів комунального підприємства на суму 42814,00 грн., суд зазначає, що зазначене порушення нерозривно пов`язане з питанням обґрунтованості відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_2 .

І оскільки суд за результатами розгляду справи дійшов висновку про те, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_2 була відхилена без дотриманням вимог чинного законодавства, то відповідно висновок відповідача про порушення п.2 п.3 п.5 ч.1 ст.ч.5 ст.5 Закону №922 є також обґрунтований.

Посилання позивача на те, що відповідач у висновку не має повноважень вимагати припинення договірних відносин, є безпідставними, оскільки усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки позивача при усунені порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.

Таке обставини вже неодноразово були предметом розгляду Верховного Суду, зокрема у постановах від 19.10.2023 у справі №420/25126/21, від 05.10.2023 у справі №160/18507/22, від 24.01.2023 у справі №280/8475/20.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного висновку відповідач діяв обґрунтовано та з урахування всіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, що зумовлює висновок суду про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати на користь позивача не відшкодовуються.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Запорізького комунального підприємства міського електротранспорту «Запоріжелектротранс» (69095, м.Запоріжжя, вул.Шкільна, буд.2, ) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69005, м.Запоріжжя, вул.Перемоги, 129, ), третя особа Фізична особа підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ), про скасування висновку відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Новікова