Справа № 517/1280/24
Суддя: Тростенюк В. А.
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 517/1280/24
Провадження № 2-а/517/7/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2024 року с-ще Захарівка

Суддя Фрунзівського районного суду Одеської області Тростенюк В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП

встановив:

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Федоренко Ю.М. звернувся в суд з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Ознайомившись з позовною заявою суддею встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

За змістом ч.1 ст.169 КАС України у разі подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених ст.161 цього Кодексу суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Представник позивача у позовні заяві вказує, що 11 вересня 2024 року ІНФОРМАЦІЯ_2 склав відносно ОСОБА_1 постанову та останнього притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 17 000 грн.

Разом з тим, представником позивача до позовної заяви не додано постанову від 11 вересня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Отже, позивачу необхідно надати постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП від 11.09.2024 року.

Крім того, у відповідності до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддею встановлено, що у поданій до суду позовній заяві позивачем ОСОБА_1 не додано заяви про поновлення йому строку звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП, оскільки зі змісту позовної заяви вбачається, що оскаржувана постанова відносно позивача була винесена 11 вересня 2024 року, а представник позивача звернувся до суду з позовом лише 24 вересня 2024 року.

Згідно положень ч.1ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За змістом ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Аналогічна правова норма щодо строку оскарження закріплена і в ч. 2 ст. 286 КАС України, відповідно до приписів якої позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Будь-яких причин пропуску строку на звернення до суду в позовній заяві представником позивача не зазначено. Відповідних доказів на підтвердження існування обставин, які об`єктивно унеможливили подання ним позовної заяви у визначений законом строк суду також надано не було.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Зазначений висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною у п.60 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23.

Отже, позивачем не надано до суду достатніх доказів на підтвердження поважності причин, які стали перешкодою для звернення до суду із позовом у визначений законом строк.

Подання позовної заяви без дотримання вимог, встановленихст.161 КАС України, є підставою для залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.169 КАС України).

Також, суд звертає увагу представника позивача на те, що у відповідності до частини 2 статті 161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

За змістом ч. ч. 7, 8, 9 10 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Представник позивача Федоренко Ю.М. звернувся в суд з позовом через електронний кабінет та надав до позовної заяви квитанцію №1740985 про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету ОСОБА_2 .

Однак виходячи з позовної заяви відповідачем у справі зазначено ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто позовна заява з пакетом документів, всупереч вимог ч. 2 ст. 161 КАС України не була направлена відповідачу та не додано доказів надсилання копій поданих до суду документів з урахуванням положень ст. 44 КАС України.

Крім того, згідно ч. 3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно «Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028,00 гривень.

Таким чином відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 копійок на рахунок UA0015672, банк отримувача - Казначейство України, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37607526, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів ГУК в Од.обл./смт. Захарівка.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленомуст.171 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 169 КАС України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу ОСОБА_1 необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 94, 161, 169, 171, 241, 248, 256, 294 КАС України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП - залишити без руху.

Позивач може усунути недоліки заяви, які викладені в ухвалі на протязі двох днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання ним вимог ст.161 КАС України відповідно до цієї ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява вважається поданою в день її первинного подання до суду та приймається до розгляду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу та його представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: