Справа № 380/9056/24
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2024-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2024 рокусправа № 380/9056/24
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Гулкевич І.З., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Лео Трейдінг до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-

встановив:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю Лео Трейдінг до Львівської митниці, в якій просить суд :

визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості №UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023; №UA209000/2023/400279/2 від 20.11.2023; №UA209000/2023/400294/2 від 28.11.2023; №UA209000/2023/400295/2 від 28.11.2023; №UA209000/2023/400298/2 від 30.11.2023; №UA209000/2023/000377/2 від 27.12.2023; №UA209000/2023/000380/2 від 28.12.2023; №UA209000/2023/000381/2 від 28.12.2023; №UA209000/2023/000383/2 від 28.12.2023.

визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209140/2023/000835;№UA209140/2023/000902;№UA209140/2023/000939;№UA209140/2023/000940;№UA209140/2023/000949;№UA209140/2023/001032;№UA209140/2023/001036;№UA209140/2023/001039; №UA209140/2023/001042.

Позовні вимоги позивач обґрунтував покликанням на те, що оскаржувані рішення митного органу прийнято з порушенням вимог законодавства, а саме, відповідач безпідставно не погодився із заявленою декларантом митною вартістю, визначеною за ціною договору (контракту), не врахував подані позивачем документи та незаконно прийняв оскаржені рішення. На думку позивача, ним було надано всі необхідні документи відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України, у поданих митних деклараціях митна вартість товару позивачем визначена за ціною договору (контракту), який імпортується та обрано основний метод визначення митної вартості товару. Тому, вважає, що оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 01.05.2024 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

На адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки в процесі опрацювання наданих до митного оформлення документів встановлено, що подані документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій звертає увагу на те, що всі документи, долучені позивачем до позовної заяви, надавались митному органу при митному оформленні та повторно скеровані відповідачу з письмовими поясненнями. Відтак, аргументи відповідача про те, що все обґрунтування позовної заяви базується на документах, поданих разом із заявою в порядку статті 55 Митного кодексу України, тобто тих, які не подані митному органу на момент прийняття рішення про коригування митної вартості, й, відповідно, не враховувались при його прийнятті не відповідають дійсності.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ТОВ Лео Трейдінг зареєстроване як юридична особа 17.08.2018. Основні види діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю Лео Трейдінг: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); 96.09 Надання інших індивідуальних послуг, н.в.і.у.; 96.02 Надання послуг перукарнями та салонами краси; 85.59 Інші види освіти, н.в.і.у.; 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.; 81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів; 81.21 Загальне прибирання будинків; 77.40 Лізинг інтелектуальної власності та подібних продуктів, крім творів, захищених авторськими правами; 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів; 4.90 Інша професійна, наукова та технічна діяльність, н.в.і.у.; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки; 73.11 Рекламні агентства; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 47.99 Інші види роздрібної торгівлі поза магазинами; 47.75 Роздрібна торгівля косметичними товарами та туалетними приналежностями в спеціалізованих магазинах; 47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах; 47.51 Роздрібна торгівля текстильними товарами в спеціалізованих магазинах; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.45 Оптова торгівля парфумними та косметичними товарами; 46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям; 46.41 Оптова торгівля текстильними товарами; 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.38 Оптова торгівля іншими продуктами харчування, у тому числі рибою, ракоподібними та молюсками; 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; 46.17 Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 46.16 Діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами; 46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками.

Між ТОВ Лео Трейдінг (далі - Покупець) та Kapek Kagit Ambalaj Uretim Ithalat Ihracat TIC.LTD.STI (далі -Продавець) укладено контракт № 202301 від 03.08.2023.

Відповідно до п. 1.1 Договору Протягом терміну дії Контракту Продавець передає у власність Покупцю, а Покупець приймає та оплачує товари, які тут і далі називаються Товари, відповідно до викладених нижче умов.

Згідно п. 2.1, 2.2 Договору визначено, що ціни на товари встановлені у Доларах США і включають вартість упаковки, пакувальних матеріалів, маркування, навантаження та виконання експортних формальностей у країні Продавця. Загальна вартість товару, що поставляється за цим Контрактом, складається із сум всіх комерційних Інвойсів Продавця.

Відповідно до п. 3.2 Договору умови поставки товару: FCA Izmit, якщо інше не зазначено в Специфікації та Проформі Інвойс відповідно до ІНКОТЕРМС-2020.

Згідно п. 4.1, 4.2 Договору зазначено, що оплата здійснюється банківським переказом на розрахунковий рахунок Продавця згідно з Специфікацією та Проформою Інвойс на кожну партію Товарів. Валюта платежу долари США.

Відповідно до комерційної пропозиції від 29.09.2023 продавець запропонував ціну 1170 доларів США за 1 тону товару. У специфікації № 2 продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться вагою 44 тони вартістю 51480 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1170 доларів США. Згідно рахунку-проформи № від 29.09.2023 вказано, що вартість 44 тон товар становить 51480 доларів США. Також у проформі визначено, що 1 метрична тонна коштує 1170 доларів США.

ТОВ Лео Трейдінг здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 117 на суму 24480 долари США. У комерційному інвойсі № KKА042 від 18.10.2023 зазначено, що вартість 21923 кг товару становить 25649,91 доларів США. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Умови поставки: EXW IZMIT.

Позивач уклав договір на транспортне обслуговування № 20/10-2 від 20.10.2022 року з ФОП ОСОБА_1 . Відповідно до рахунку на оплату № 107 від 17.10.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 96080,00 грн

З метою митного оформлення товару, позивач подав митному органу митну декларацію № 23UA37U0 від 24.10.2023, в якій визначив митну вартість такого товару, що імпортується, за основним методом за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) в сумі 1033761,19 грн.

За результатом розгляду всіх наданих документів, 25.10.2023 відповідач відмовив позивачу у митному оформлені товару та видав картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № № UA209140/2023/000835

Також, відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023, яким позивачу відкориговано митну вартість товару. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала UA110170/2023/003738 від 20.10.23. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28278,14 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36580,72 доларів США.

Відповідно до комерційної пропозиції від 09.10.2023 продавець запропонував ціну 1170 доларів США за 1 тону товару. Згідно специфікації № 2 продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться вагою 44 тони вартістю 51480 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1170 доларів США. Також відповідно до специфікації № 4 продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться вагою 88 тон вартістю 102960 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1170 доларів США. У рахунку-проформі № від 09.10.2023 зазначено, що вартість 44 тон товар становить 102960 доларів США. Також у проформі визначено, що 1 метрична тонна коштує 1170 доларів США.

ТОВ Лео Трейдінг здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 124 на суму 25960 долари США. У комерційному інвойсі № KKE042 від 13.11.2023 зазначено, що вартість 21651 кг товару становить 25331,67 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару.

Позивач уклав договір на надання транспортно-експедиційних послуг в міжнародному і внутрішньому сполученні № 53 від 10.11.2023 року з ТОВ КЕТ ЛОДЖИСТІК. Відповідно до рахунку № 1-00433 від 24.11.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 124000 грн.

З метою митного оформлення вказаного товару 20.11.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA34U6, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації, вагою 22147 кг. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1039471,35 грн.

20.11.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400279/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала № UA110170/2023/003738 від 20.10.23. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000902. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28762,83 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36126,86 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від 09.10.2023, специфікації № 2, специфікації № 4 від 09.10.2023 та рахунку-проформи № 910202318 від 09.10.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 131 на суму 25000 долари США. У комерційному інвойсі № KKЕ045 від 20.11.2023 зазначено, що вартість 21906 кг товару становить 25630,02 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001019 від 21.11.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 28.11.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA03U0, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1033250,12 грн.

28.11.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400294/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UA110170/2023/003738 від 20.10.2023. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000939. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28529,19 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36552,35 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від 09.10.2023, специфікації № 2, специфікації № 4 від 09.10.2023 та рахунку-проформи № 910202318 від 09.10.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 133 на суму 26000 долари США. У комерційному інвойсі № KKЕ046 від 20.11.2023 зазначено, що вартість 18157 кг товару становить 21243,69 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару.

Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001018 від 21.11.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 100000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 28.11.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA04U9, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 869389,09 грн.

28.11.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400295/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA110170/2023/003738 від 20.10.2023, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000940. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 24004,80 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 30296,77 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від 09.10.2023, специфікації № 2, специфікації № 4 від 09.10.2023 та рахунку-проформи № 910202318 від 09.10.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 137 на суму 26000 долари США. У комерційному інвойсі № KKЕ047 від 20.11.2023 зазначено, що вартість 21482 кг товару становить 25133,94 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Транспортування товару здійснювалось ТОВ Бета-Інвест Логістік на підставі договору на транспортне обслуговування №09/6-1 від 09.06.2023. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001031 від 24.11.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 29.11.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA28U1, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1018980,65 грн.

30.11.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400298/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД U№ UA110170/2023/003738 від 20.10.2023, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000949. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28021,38 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 35844,87 доларів США.

У комерційній пропозиції № 22/11-1 від 22.11.2023 продавець запропонував ціну 1200 доларів США за 1 тону товару. У специфікації № 2 продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться вагою 44 тони вартістю 51480 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1170 доларів США. У специфікації № 5 від 22.11.2023 продавець визначив характеристики товару, які постачатимуться, вагою 88 тон вартістю 105600 доларів США. Вартість 1 метричної тони товару дорівнює 1200 доларів США. У рахунку-проформі № від 22.11.2023 зазначено, що вартість 88 тон товар становить 105600 доларів США. Також у проформі визначено, що 1 метрична тонна коштує 1200 доларів США.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 148 на суму 20000 долари США. У комерційному інвойсі № KKE052 від 13.12.2023 зазначено, що вартість 21991 кг товару становить 26389,2 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару.

Транспортування товару здійснювалось ТОВ Бета-Інвест Логістік на підставі договору на транспортне обслуговування №09/6-1 від 09.06.2023. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001119 від 18.12.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 26.12.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA42U4, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1095188,76 грн.

27.12.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000377/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала № UA110170/2023/003738 від 20.10.23. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/001032. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 29187,52 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36694,18 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від № 22/11-1 від 22.11.2023, специфікації № 2, № 5 від 22.11.2023 та рахунку-проформи № від 22.11.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 153 на суму 25000 долари США. У комерційному інвойсі № KKF055 від 20.12.2023 зазначено, що вартість 21801 кг товару становить 26161,20 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Транспортування товару здійснювалось ТОВ Бета-Інвест Логістік на підставі договору на транспортне обслуговування №09/6-1 від 09.06.2023 року. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001126 від 22.12.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 27.12.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA98U1, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1082602,19 грн.

28.12.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000380/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UA408020/2023/072901 від 03.12.2023, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/001036. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28971,06 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36377,15 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від № 22/11-1 від 22.11.2023, специфікації № 2, № 5 від 22.11.2023 та рахунку-проформи № від 22.11.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 151 на суму 50000 долари США., 153 на суму 25000 доларів США. У комерційному інвойсі № KKF054 від 19.12.2023 зазначено, що вартість 21855 кг товару становить 26226 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Транспортування товару здійснювалось ТОВ Бета-Інвест Логістік на підставі договору на транспортне обслуговування №09/6-1 від 09.06.2023. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001124 від 20.12.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 27.12.2023 ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA00U6, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1085023,66 грн.

28.12.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000381/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UA408020/2023/072901 від 03.12.23. де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг.

Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось. Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/001039. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 29035,86 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 36467,25 доларів США.

Постачання партії товару здійснювалось відповідно до комерційної пропозиції від № 22/11-1 від 22.11.2023, специфікації № 2, № 5 від 22.11.2023 та рахунку-проформи № від 22.11.2023.

Позивач здійснив попередню оплату за товар на підставі платіжного доручення № 151 на суму 50000 долари США., 153 на суму 25000 доларів США. У комерційному інвойсі № KKF056 від 20.12.2023 зазначено, що вартість 21337 кг товару становить 25604,40 доларів США. Умови поставки: FCA IZMIT. Також у інвойсі визначено вартість 1 кг товару. Транспортування товару здійснювалось ТОВ Бета-Інвест Логістік на підставі договору на транспортне обслуговування №09/6-1 від 09.06.2023. Відповідно до рахунку-фактури № СФ-0001127 від 22.12.2023 вартість транспортних послуг за маршрутом складають 105000 грн. Страхування вантажу не здійснювалось.

З метою митного оформлення вказаного товару 28.12.2023 року ТОВ Лео Трейдінг подало до Львівської митниці митну декларацію № 23UA78U0, відповідно до якої було заявлено до митного оформлення імпортний товар з найменуванням, описом та характеристикою, зазначених у графі 31 митної декларації. Митна вартість товару, визначена позивачем, становить 1068222,17 грн.

28.12.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000383/2. Митницею було застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) для визначення митної вартості товарів. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД №UA408020/2023/072901 від 03.12.2023, де митна вартість товару з схожими характеристиками становила 1.6686 дол. США за кг. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Львівською митницею було відмовлено у митному оформленні задекларованого товару, у зв`язку з чим оформлено Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/001042. Таким чином, розрахована декларантом митна вартість становила 28395,51 доларів США, а коригування митної вартості, здійснене митницею становить 35602,92 доларів США.

Не погоджуючись з рішеннями відповідача щодо коригування митної вартості та картками відмови, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

При вирішенні спору по суті суд керувався наступним.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.

У відповідності до вимог статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VI від 13.03.2012 (далі - МК України).

Відповідно до пунктів 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення-виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль-сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

За змістом статей 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).

У частині 2 статті 52 МК України зазначено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Частиною 1 статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України) передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині 2 цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах 5 і 6 статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено,-банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності-інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування,-страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Отже, законодавцем передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

За вимогами частини 5 статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частин 1-3 статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за основним методом (тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) та другорядними: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); за резервним. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодекс.

Положеннями частин 1-3 статті 58 Митного кодексу України унормовано, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

За приписами частин 4-6 статті 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2- 4 статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Разом з тим, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.

Як визначено частиною 2 статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини 10 цієї статті (частина 4 статті 58 МК України).

У розумінні частини 5 статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною 10 статті 58 МК України.

За приписами ч. 1, 2, 4 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях. У разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово проінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Надаючи оцінку аргументам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митними деклараціями документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України.

З огляду на це, суд переконаний, що позивачем у відповідності до вимог статей 52, 53 МК України подано всі необхідні документи для митного оформлення зазначених товарів за ціною договору, які не містили в собі будь-яких розбіжностей, зазначених в частині 3 статті 53 МК України, і в митного органу, враховуючи вищевикладені обставини, не було підстав вимагати у декларанта додаткові документи для підтвердження митної вартості.

Щодо порушень зазначених в оскарженому рішенні № UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023, то суд зазначає таке.

Митним органом зазначено, що у графах 22 та 23 ЦМР відсутні підписи осіб, то суд зазначає , що вказане порушення носить формальний характер і не могло вплинути на визначення митної вартості товарів, оскільки позивач надав митному органу договір перевезення і рахунок на оплату, які чітко визначають перевізника.

Щодо зауважень митного органу стосовно того, що у ЦМР розділ 4 зазначено, товар завантажено у м. Кайсері, тоді як задекларовані умови поставки у гр. 20 мд -EXW TESLIM SEKLI. У рахунку на оплату витрат на транспортування зазначено, що транспортні послуги надавались за маршрутом м. Гьорджик (Кожаелі), протиріччя у даних не дає змоги встановити точний маршрут перевезення, а отже, перевірити правильність розрахунку складових митної вартості, то суд зазначає, що митним органом не наведено аргументів яким чином вказані обставини вплинули на розрахунок складових митної вартості.

Митним органом зазначено, що до митного оформлення надано договір на транспортування №20/10-2 від 20.10.2023 із фірмою Флаєр пласт, проте у ЦМР відомості щодо перевізника вказані ФОП Штурмак, рахунок на перевезення від ФОП ОСОБА_2 . На вимогу декларантом було надано договір на транспортування із ФОП Штурмак № 20.10.-2 від 20.10.2022 (- у договорі на перевезення п.1,1 та 2,1 зазначено, що послуги з перевезення вантажів, надаються на підставі Заявок, які містять істотні умови перевезення, та перелік додаткових послуг. Заявка до митного оформлення не надана.

Документи, що підтверджують перевезення товару не містять розбіжностей і є належними та достатніми доказами, що підтверджують вартість транспортування. Заявка на транспортні послуги жодним чином не впливає митну вартість товару, а тому висновки митного органу у цій частині є безпідставними. Так, само не має значення для визначення митної вартості і факт подання/не подання до митного органу заявки на перевезення, оскільки зазначений документ не визначений як обов`язковий при вирішенні питання визначення митної вартості товару.

Аналогічна позиція щодо вимагання від імпортерів надання заявки на перевезення висловлена Верховним Судом у постанові від 16.11.2018 у справі №813/1012/17 у якій вказано, що серед документів, перелічених у ч. 2 ст. 53 МК України, відсутня заявка на перевезення вантажу, оскільки така заявка не є первинним чи розрахунковим документом та, відповідно, не підтверджує факт надання транспортних послуг чи їх вартість, тому вимога про її надання є безпідставною.

Щодо зауважень митного органу стосовно того, що у проформі-інвойсі вказано суму-51480$ зазначено умови оплати -30%/70% попередня оплата, проте надано платіжне доручення на суму 24480$ що свідчить про те, що зазначений графік виплат не дотримано; сума, зазначена у платіжному дорученні не відповідає сумі, зазначений у інвойсі на партію товару.

Відповідно до матеріалів справи, позивач надавав митному органу платіжні доручення, які підтверджують оплату товару за рахунком-проформою у повному обсязі. Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №815/329/17.

Щодо тверджень митного органу, що експортна МД країни відправлення подана форми Т1, не містить числових значень митної вартості, то суд зазначає, що за оформлення експортної декларації відповідальність несе саме продавець товару, а тому, відповідно, факт зазначення в експортній декларації певних відомостей про умови поставки фактично не залежить від позивача (покупця) та відповідно він не може відповідати за правильність заповнення та внесення відповідної інформації до митної декларації країни відправлення.

Зазначена правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 14.01.2020 у справі №813/1350/14.

Щодо порушень зазначених в оскарженому рішенні № UA209000/2023/400279/2 від 20.11.2023, то суд зазначає таке.

Митним органом зазначено, що у розділах 3 та 4 ЦМР зазначені тільки назви країн відправлення та призначення, натомість повинні бути вказані конкретні назви міст.

Міжнародна транспортна накладна СMR виписується на виконання Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19.05.1956 року. Чітких вимог до заповнення певних граф дана Конвенція не містить. Слід звернути увагу, що місце призначення в СMR вказано це Україна. Слід відмітити, що на рівень митної вартості впливає лише доставка до кордону України, а не по території України. Жодним нормативно-правовим актом з питань митної справи не визначено яка саме інформація повинна зазначатись в графі 3 СMR.

Щодо зауважень , що у гр. 20 МД задекларовано умови поставки -EXW Іzmit. Проте, у рахунку на оплату витрат на транспортування зазначено, що перевезення здійснювалось за маршрутом Kocaeli(TR) Siret(RO). У інвойсі вказано маршрут перевезення FCA Izmit. Протиріччя у даних не дає змоги встановити точний маршрут перевезення, а отже, перевірити правильність розрахунку складових митної вартості, то суд зазначає, що митним органом не наведено аргументів яким чином вказані обставини вплинули на розрахунок складових митної вартості.

Митним органом зазначено, що у графі 22 ЦМР відсутній підпис перевізника, то суд зазначає таке.

Товарно-транспортна накладна (CMR) у розумінні приписів частини 2 cтатті 53 Митного кодексу не є документом, інформація з якого впливає на визначення митної вартості товарів. Таким чином, зазначена у CMR інформація не впливає на підтвердження числових значень складових митної вартості товарів. Оскільки недоліків щодо кількісних та якісних характеристик товару, вказаного у вантажній накладній, митним органом не виявлено, як наслідок не може бути підставою для коригування митної вартості. Крім цього, в даній графі містяться печатка перевізника з усіма необхідними реквізитами, які дають змогу його ідентифікувати.

До митного оформлення надано договір на транспортування № 53 від 10.11.2023 , у р.1 вказано, що послуги транспортного експедирування надаються на підставі заявок, інформація, вказана у заявці має пріоритет над договором. Проте, заявки до митного оформлення не надано.

Частини 2 та 3 статті 53 Митного кодексу України не визначають заявку на перевезення документом, що обґрунтовує заявлену митну вартість та повинен безумовно чи на вимогу митниці подаватися до митного контролю. Згідно з ч.5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Аналогічна позиція щодо вимагання від імпортерів надання заявки на перевезення висловлена Верховним Судом у постанові від 16.11.2018 у справі №813/1012/17 зокрема вказано, що серед документів, перелічених у ч. 2 ст. 53 МК України, відсутня заявка на перевезення вантажу, оскільки така заявка не є первинним чи розрахунковим документом та, відповідно, не підтверджує факт надання транспортних послуг чи їх вартість, тому вимога про її надання є безпідставною.

Митним органом в оскаржуваному рішенні вказано, що у розділі 4 умови оплати контракту купівлі-продажу зазначено, що оплата здійснюється (…) згідно із специфікацією та проформою-інвойсом на кожну партію товару. До митного оформлення надано специфікацію №2, у якій зазначено наступні умови платежу попередня оплата 30%-авансовий платіж, 70% перед відвантаженням. Платіжні документи до митного оформлення не надано, проформу до митного оформлення не надано; -у специфікації зазначено термін поставки вересень 2023, то суд зазначає таке.

Відповідно до матеріалів справи, позивач надавав митному органу платіжні доручення, які підтверджують оплату товару за рахунком-проформою у повному обсязі. Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №815/329/17.

Щодо порушень зазначених в оскарженому рішенні №UA209000/2023/400294/2 від 28.11.2023, то суд зазначає таке.

Митним органом зазначено, що у графах 22 та 23 ЦМР відсутні підписи відправника та перевізника, то суд зазначає, що вказана обставина не впливає на розрахунок митної вартості. Відповідачем не обґрунтовано, яким чином вказані недоліки впливають на визначення митної вартості товару, враховуючи те, що позивач надав митному органу всі наявні у нього та достатні документи, необхідні для її визначення.

Щодо зауважень митного органу, що у гр. 20 мд задекларовано умови поставки -EXW Іzmit. Проте, у рахунку на оплату витрат на транспортування зазначено, що перевезення здійснювалось за маршрутом Kocaeli(TR) Порубне. У інвойсі вказано маршрут перевезення FCA Izmit. Протиріччя у даних не дає змоги встановити точний маршрут перевезення, а отже, перевірити правильність розрахунку складових митної вартості, то суд зазначає, що митним органом не наведено аргументів яким чином вказані обставини вплинули на розрахунок складових митної вартості.

Митним органом зазначено, що до митного оформлення надано договір на транспортування № 53 від 10.11.2023 , у р.1 вказано, що послуги транспортного експедирування надаються на підставі заявок, які містять інформацію щодо істотних умов перевезення; заявка, узгоджена сторонами, є невід`ємною частиною договору. Проте, заявки до митного оформлення не надано.

Документи, що підтверджують перевезення товару не містять розбіжностей і є належними та достатніми доказами, що підтверджують вартість транспортування. Заявка на транспортні послуги жодним чином не впливає митну вартість товару, а тому висновки митного органу у цій частині є безпідставними. Так, само не має значення для визначення митної вартості і факт подання/не подання до митного органу заявки на перевезення, оскільки зазначений документ не визначений як обов`язковий при вирішенні питання визначення митної вартості товару.

Аналогічна позиція щодо вимагання від імпортерів надання заявки на перевезення висловлена Верховним Судом у постанові від 16.11.2018 у справі №813/1012/17 у якій вказано, що серед документів, перелічених у ч. 2 ст. 53 МК України, відсутня заявка на перевезення вантажу, оскільки така заявка не є первинним чи розрахунковим документом та, відповідно, не підтверджує факт надання транспортних послуг чи їх вартість, тому вимога про її надання є безпідставною.

Митним органом в оскаржуваному рішенні вказано, що у розділі 4 умови оплати контракту купівлі-продажу зазначено, що оплата здійснюється (…) згідно із специфікацією та проформою-інвойсом на кожну партію товару. До митного оформлення надано специфікацію, у якій зазначено наступні умови платежу попередня оплата 30%-авансовий платіж, 70% перед відвантаженням. Необхідно зазначити, що у проформі вказано умови платежу- 100% перед відвантаженням. Платіжні документи до митного оформлення не надано.

Відповідно до матеріалів справи, позивач надавав митному органу платіжні доручення, які підтверджують оплату товару за рахунком-проформою у повному обсязі. Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №815/329/17.

Щодо тверджень митного органу , що експортна МД на умовах EXW Стамбул протирічить умовам поставки у товаросупровідних документах, то суд зазначає, що за оформлення експортної декларації відповідальність несе саме продавець товару, а тому, відповідно, факт зазначення в експортній декларації певних відомостей про умови поставки фактично не залежить від позивача (покупця) та відповідно він не може відповідати за правильність заповнення та внесення відповідної інформації до митної декларації країни відправлення.

Щодо порушень зазначених в оскарженому рішенні №UA209000/2023/400298/2 від 30.11.2023, то суд звертає увагу, що зазначені порушення спростовуються із таких самих підстав, як і порушення у попередньому рішенні №UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023.

Щодо порушень зазначених в оскарженому рішенні №UA209000/2023/000377/2 від 27.12.2023, то суд зазначає таке.

Митним органом вказано в оскаржуваному рішенні, що відповідно до вимог Закону України Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 01.08.2006 №57-V та ст.6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19травня 1956) у гр.22 CMR зазначаються підпис та штамп відправника товару. У поданій до митного оформлення CMR №00920 від 14.12.2023 дана графа не містить жодних відміток відправника товару, то, на переконання суду, вказане порушення носить формальний характер та жодним чином не могло вплинути на визначення митної вартості імпортованого позивачем товару.

Щодо зауважень митного органу, що у гр. 20 мд задекларовано умови поставки -EXW Іzmit. Проте, у гр.4 CMR №00920 від 14.12.2023 зазначено місце завантаження товару BASISKELE-KOCAELI-TURKIYE та у рахунку на оплату витрат на транспортування №СФ-0001119 від 18.12.2023 зазначено, що перевезення здійснювалось за маршрутом м.Коджаелі (Туреччина) Порубне Пустомити. Протиріччя у даних не дає змоги встановити точний маршрут перевезення, а отже, перевірити правильність розрахунку складових митної вартості, то суд зазначає, що митним органом не наведено аргументів яким чином вказані обставини вплинули на розрахунок складових митної вартості

Щодо зауважень що до митного оформлення надано договір на транспортування №09/06-1 від 09.06.2023, у п.1 вказано, що послуги транспортного експедирування надаються на підставі заявок, узгоджена сторонами заявка є невід`ємною частиною договору. До митного оформлення надано заявку №20/11/2023-3 (без дати) яка не підписана сторонами угоди, то суд зазначає наступне.

Документи, що підтверджують перевезення товару не містять розбіжностей і є належними та достатніми доказами, що підтверджують вартість транспортування. Заявка на транспортні послуги жодним чином не впливає митну вартість товару, а тому висновки митного органу у цій частині є безпідставними.

Щодо зауважень митного органу стосовно того, що у розділі 4 умови оплати контракту купівлі-продажу зазначено, що оплата здійснюється (…) згідно із специфікацією та проформою-інвойсом на кожну партію товару. До митного оформлення надано специфікацію №2, у специфікації зазначено термін поставки вересень 2023. Стосунок до даної поставки не з`ясовано. У специфікації №5 від 22.11.2023 (поставка у січні) зазначено умови платежу попередня оплата 30%-авансовий платіж, 70% перед відвантаженням. У рахунку-проформі вказано умови оплати 100% попередня оплата. Банківські платіжні документи до митного оформлення не надано. На вимогу декларантом було надано платіжну інструкцію №148 від 13.12.2023 на суму -20000 дол. США (тобто, після відправки товару). Дану платіжну інструкцію неможливо співставити із задекларованою партією товару, то суд зазначає таке.

Відповідно до матеріалів справи, позивач надавав митному органу платіжні доручення, які підтверджують оплату товару за рахунком-проформою у повному обсязі. Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка), не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Аналогічна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №815/329/17.

Щодо порушень зазначених в оскаржених рішеннях №UA209000/2023/000380/2 від 28.12.2023, № UA209000/2023/000381/2 від 28.12.2023, №UA209000/2023/000383/2 від 28.12.2023, то суд звертає увагу, що зазначені порушення спростовуються із таких самих підстав, як і порушення у попередньому рішенні №UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023.

Окрім того, суд звертає увагу, що у відповідності до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 29.04.2021 у справі №810/1822/16 Верховний Суд виснував: Митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності; у випадку ж коригування митним органом митної вартості товару рішення про таке коригування повинно містити мотиви його прийняття.

У спірних правовідносинах встановлені факти спростовують викладені відповідачем посилання, які викликали у нього сумніви та породили зазначені ним причини щодо неможливості перевірки наданих позивачем документів.

При цьому, зі змісту оскаржуваних позивачем рішень не видно, який саме показник ціни придбаного товару, на думку митного органу, був сумнівним чи помилковим.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що вказані документи містять достатньо відомостей, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомості щодо ціни.

Більше того, варто наголосити на тому, що відповідач у своїх поясненнях та запереченнях посилається на заниження позивачем митної вартості імпортованого ним товару.

Натомість, в оскаржуваних рішеннях, у своїй більшості йдеться про відсутність відомостей щодо доставки, завантаження та розвантаження товару.

Щодо визначення митної вартості за методом 2 ґ.

Як передбачено пунктами 1, 2, 4 ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, з наступними змінами та доповненнями, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Крім того, у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17 Верховний Суд виснував: У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Однак, оскаржувані рішення не містять жодних пояснень щодо зроблених контролюючим органом коригувань на обсяги партій ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, тощо.

Такі обставини також вказують на необґрунтованість спірних рішень при визначенні митної вартості за методом 2ґ, а тому позовні вимоги щодо визнання протиправним та скасування їх є підставними та підлягають задоволенню.

Щодо визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то суд зазначає таке.

У постанові від 23.07.2021 у справі №820/3979/17 Верховний Суд виснував: Оскільки оскаржена в судовому порядку картка відмови носить похідний характер від прийнятих рішень про коригування митної вартості, вимогу про визнання її протиправною правомірно визнано судами обґрунтованою.

Відтак, беручи до уваги вказані висновки, адміністративний позов у цій частині також підлягає задоволенню.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що доводи відповідача, викладені у відзиві, є безпідставними та необґрунтованими. Натомість позивач довів незаконність оскаржуваного рішення, тому позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в сумі 27762,63 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Також позивачем заявлено вимогу про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 34200,00 грн.

Відповідно до положень п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 - 3 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

На підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також їх розрахунку є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №300/941/19, від 31.03.2020 у справі №726/549/19, від 15.08.2023 у справі №818/1533/17.

Відповідач у запереченні на клопотання (заяву) зазначив, що сума витрат на правову допомогу, надану позивачу, - завищена, бо справа є незначної складності.

На підтвердження обґрунтованості витрат на професійну правничу допомогу адвоката у сумі 34200,00 грн. позивач надав до суду наступні документи: копія договору про надання правової допомоги від 29.11.2023 з додатком, копія рахунку від 03.09.2024 на суму 34200,00 грн., копія акту виконаних робіт (наданих послуг) від 03.09.2024 на суму 34200,00 грн.

Зі змісту наданих документів вбачається, що вартість послуг за надання правової допомоги складає 34200,00 грн. за: аналіз документів клієнта, вивчення актуальної судової практики в аналогічних спорах, вибір правової позиції, консультація клієнта, підготовка та подача позовної заяви разом з додатками до суду та складання відповіді на відзив.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, відзначено у пункті 95 рішення у справі Баришевський проти України (заява № 71660/11), пункті 80 рішення у справі Двойних проти України (заява № 72277/01), пункті 88 рішення у справі Меріт проти України (заява № 66561/01), заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява № 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Водночас, на думку суду, при наданні адвокатом правничої допомоги позивачу на суму 34200,00 грн. не було належним чином враховано витрачений час на вчинення дій та їх обсяг, що пов`язані з розглядом справи.

З урахуванням зазначеного та заперечень відповідача, суд вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 34200,00 грн. є необґрунтованим та непропорційним до предмета спору та складності справи.

Таким чином, суд вважає за можливе присудити на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу по цій справі у сумі 9000,00 грн. Суд вважає, що розмір витрат на професійну правничу допомогу саме у сумі 9000,00 грн. є пропорційним до предмета спору та складності справи.

Керуючись ст. ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

ухвалив :

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості №UA209000/2023/400261/2 від 25.10.2023; №UA209000/2023/400279/2 від 20.11.2023; №UA209000/2023/400294/2 від 28.11.2023; №UA209000/2023/400295/2 від 28.11.2023; №UA209000/2023/400298/2 від 30.11.2023; №UA209000/2023/000377/2 від 27.12.2023; №UA209000/2023/000380/2 від 28.12.2023; №UA209000/2023/000381/2 від 28.12.2023; №UA209000/2023/000383/2 від 28.12.2023.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення№UA209140/2023/000835;№UA209140/2023/000902;№UA209140/2023/000939;№ UA209140/2023/000940;№UA209140/2023/000949;№UA209140/2023/001032;№UA209140/2023/001036;№UA209140/2023/001039; №UA209140/2023/001042.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Лео Трейдінг судовий збір в сумі 27762,63 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Лео Трейдінг судові витрати у вигляді витрат на правничу допомогу в сумі 9000,00 грн.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяГулкевич Ірена Зіновіївна