Справа № 580/8286/24
Суддя: Альона КАЛІНОВСЬКА
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

23 вересня 2024 року справа № 580/8286/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Каліновська А.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державної міграційної служби України , в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Державної міграційної служби України №096365 від 27 червня 2024 року про скасування рішення про визнання особою без громадянства та зобов`язати Державну міграційну службу України повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про визнання особою без громадянства, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні, винесеному за результатом розгляду справи.

У зв`язку з тим, що позовну заяву було подано без дотримання вимог ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 03.09.2024, позовну заяву залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків та зазначено про необхідність подання клопотання про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

19.09.2024 на адресу суду надійшла заява, в якій представник позивача просить поновити строк звернення до суду. У якості причин пропуску строку представник позивача зазначає, що 04 липня 2024 року було отримано рішення Державної міграційної служби України про скасування рішення про визнання особою без громадянство від 27 червня 2024 №096365. Представником позивача одразу були розпочаті дії по збору інформації та необхідних документів для звернення до суду. Подано адвокатський запит до Державної міграційної служби України щодо отримання уточнюючої інформації про підстави скасування рішення про визнання. Протягом 20 днів на наданий строк на оскарження відповідь від органу ДМС не було отримано. Відповідь датована 15 липня 2024 року, а надійшла Укрпоштою лише 15 серпня 2024 року. Враховуючі данні, отримані з відповіді, представником позивача було подано адвокатський запит до Піщанської сільської ради. 19 серпня 2024 року позивачем було отримано довідку від Піщанської сільради про місце проживання (без реєстрації) позивача. Представник позивача зазначає, що не маючи вказаної інформації, неможливо було вчинити процесуальні дії і це становило істотну перешкоду для своєчасного звернення до суду. Також представник позивача звертає увагу на постійні повітряні тривоги, що негативно вплинуло на організацію підготовки та написання позовної заяви. Саме за цих причин було пропущено відповідний строк на оскарження рішення Державної міграції служба України.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Так, спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює спірні правовідносини є Закон України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства", та Порядок розгляду заяв про визнання особою без громадянства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.2021 №317.

Відповідно частини 5 статті 6-1 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" встановлено, що рішення про скасування рішення про визнання особою без громадянства може бути оскаржено до адміністративного суду протягом 20 робочих днів з дня отримання особою повідомлення про скасування рішення.

Також, пунктом 48 Порядку розгляду заяв про визнання особою без громадянства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.2021 №317, визначено, що рішення про відмову у визнанні особою без громадянства може бути оскаржено особою, яка подала заяву про визнання особою без громадянства, або її законним представником до адміністративного суду протягом 20 робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову у визнанні особою без громадянства.

Отже, спеціальним строком для звернення до суду у справах про оскарження рішення про скасування рішення про визнання особою без громадянства є 20 робочих днів з дня отримання повідомлення про відмову у визнанні особою без громадянства.

Оцінюючи доводи, наведені представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку звернення, слід зазначити наступне.

У численній практиці Верховного Суду, в тому числі у постановах від 13 лютого 2018 року у справі №308/12874/16-а, від 14 лютого 2019 року у справі №805/3881/18-а від 01 грудня 2020 року у справі №807/658/18, від 05 березня 2021 року у справі № 140/1738/19, Верховним Судом викладені висновки про те, що "поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до п. 5, п. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, поновленню підлягають лише такі встановлені законом процесуальні строки, які порушені з поважних причин. В свою чергу поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежала від волевиявлення особи.

Дослідивши подану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суддя вважає викладені в ній доводи такими, що не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду, оскільки, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Позивачем та його представником не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Позивач не був позбавлений можливості звернутися до суду із відповідним позовом про скасування рішення про визнання особою без громадянства протягом 20 робочих днів з дня отримання такого повідомлення. А представник позивача в свою чергу, як і позивач не позбавлені можливості після подання відповідного позову до суду користуватися належними їм процесуальними правами визначеними положеннями КАС України, зокрема заявляти клопотання щодо витребування відповідних доказів, подавати докази, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду.

Щодо посилання представника позивача на запровадження воєнного стану в Україні та постійні повітряні тривоги, слід зазначити наступне.

Відповідно до положень статей 12-2 та 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Черкаський окружний адміністративний суд з часу запровадження воєнного стану в Україні не припиняв, не призупиняв своєї діяльності та продовжував здійснювати правосуддя.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

В силу правової позиції постанови Верховного Суду від 10.01.2023 по справі №640/3489/21, сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

Верховний Суд зазначив, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

За викладених обставин, суддя визнає наведені представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду підстави неповажними.

Крім того, суддя звертає увагу на тривалість порушення строку звернення до суду, яка перевищує спеціальний строк звернення до суду майже в рази.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними, слід повернути позовну заяву позивачеві.

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 5 ст. 169 КАС України).

Одночасно суддя звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України про визнання протиправним та скасування рішення повернути позивачеві з усіма доданими до неї документами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, передбачені статями 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Альона КАЛІНОВСЬКА