Справа № 520/16568/24
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 р. Справа № 520/16568/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марини Лук`яненко розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м.Харків, 61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

1. визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області () від 30.05.2024 № 498 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» про застосування до старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції;

2. визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області (), відповідно до якого прийнято рішення про звільнення зі служби в поліції старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

3. поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) на посаді старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області;

4. стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з дати його звільнення по день ухвалення судового рішення;

5. стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) понесені судові витрати.

Мотивуючи свої позовні вимоги позивач зазначив, що оскаржувані накази відповідача є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини. Вважає, що будучи поліцейським жодним чином не порушив актів законодавства та підривав авторитету Національної поліції України. Тому просив позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 02.07.2024 відкрито спрощене провадження по справі відповідно до ч.3 статті 257 КАС України без виклику сторін у судове засідання, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копію ухвали про відкриття провадження надіслано відповідачу до його Електронного кабінету в системі "Електронний суд" та ним отримано, що підтверджено довідкою про доставку електронного листа.

У встановлений судом строк, відповідач подав відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. По суті позовних вимог вказує, що у ході проведення службового розслідування встановлено факт скоєння позивачем дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині недотримання законів України; пункту 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, в частині неутримання від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України; пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання законів України, тим самим вчинив дисциплінарні проступки, які є несумісними з подальшим його проходженням служби в Національній поліції України. Зазначає, що на підставі зібраних матеріалів дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що причиною вказаних порушень є низький рівень правової свідомості, безвідповідальне ставлення до вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, наказів Національної поліції України та грубе ігнорування Присяги працівника поліції. Вчинки, що дискредитують працівників та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

У додаткових пояснення по справі позивач наполягав на протиправності та незаконності дій відповідача і підтримав правову позицію, викладену у позовній заяві. Вважає, що усі висновки службового розслідування є безпідставними, як і оскаржуваний наказ.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) проходив публічну службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області (далі - ГУНП в Харківській області) на посаді старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області.

Наказом ГУНП в Харківській області від 18.05.2024 № 1140 «Про призначення та проведення службового розслідування» було призначено та проведено службове розслідування відносно старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Чугуївського районного управління поліції ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Підставою для його проведення послугувала доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області від 18.05.2024 за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1

В доповідній записці містилась інформація, що 18.05.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , поліцейськими УПП в Харківській області відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 217868 за частиною першою статті 173-2 КУпАП та винесено терміновий заборонний припис серії АА № 391026 за фактом вчинення останнім домашнього насильства у відношенні співмешканки ОСОБА_2 . Також під час складання вказаного адміністративного матеріалу ОСОБА_2 повідомила поліцейським УПП в Харківській області, що лейтенант поліції ОСОБА_1 можливо причетний до зберігання наркотичних засобів. Слідчо-оперативною групою відділу поліції № 2 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області у ході огляду місця події на прилеглій до будинку території, навпроти балкону квартири лейтенанта поліції ОСОБА_1 , розташованої на 8-му поверсі, було виявлено та вилучено прозорий zір-пакет з речовиною рослинного походження вагою приблизно 1 грам.

Службовим розслідування встановлено, що 18.05.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 фізичне та психологічне насилля, а саме: висловлювався в ії бік нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, наніс останній удари руками по голові, рукам, животу. Після прибуття на місце події поліцейських УПП в Харківській області, незважаючи на їх присутність, лейтенант поліції ОСОБА_1 поводив себе неадекватно - штовхав ОСОБА_3 . Вказаними діями лейтенант поліції ОСОБА_1 принижував людську гідність ОСОБА_2 . Такі дії є порушенням Присяги працівника поліції, яка передбачена частиною першою статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", а також порушенням пункту 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині неутримання від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, пункту 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині неутримання від висловлювань, що принижують честь і гідність людини, та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині порушення права людини на повагу до її гідності, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби в Національній поліції України.

Також встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 під час проходження служби в поліції незаконно перебував у стані наркотичного сп`яніння, що є недопустимим для поліцейського, оскільки вживання наркотичних засобів заборонено в державі, і наявність в організмі лейтенанта поліції ОСОБА_1 похідних амфетаміну беззаперечно вказує на вживання наркотичних засобів, що є порушенням Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" в частині недотримання законів України та є такими, що явно не направлені на вірне служіння Українському народові, не є гідним високого звання поліцейського та честі держави, представником якої лейтенант поліції ОСОБА_1 є як поліцейський, чим порушено пункт 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України в частині неутримання від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, пункт 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині неухильного дотримання законів України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим його проходженням служби в Національній поліції України.

24.05.2024 начальником ГУНП в Харківській області затверджено висновок службового розслідування, відповідно до якого дисциплінарна комісія ухвалила, зокрема, за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків, що виразилися в порушенні вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання Присяги працівника поліції, пункту 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту в частині неутримання від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, пункту 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту в частині не утримання від висловлювань, що принижують честь і гідність людини пункту 3 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині порушення права людини на повагу до її гідності, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині неухильного дотримання законів України, до старшого спеціаліста - криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 30.05.2024 № 498 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків, що виразилися в порушенні вимог пунктів 1, 3 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 6, 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, до старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон № 0171544) застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

31.05.2024 наказом ГУНП в Харківській області № 233 о/с "По особовому складу" лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 31.05.2024 звільнено зі служби в поліції згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Не погодившись з наказами від 30.05.2024 № 498 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» та від 31.05.2024 № 233 о/с "По особовому складу", позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору та перевіряючи оскаржуване рішення відповідача на відповідність приписам ч.2 ст.2 КАС України, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Обов`язки поліцейського передбачені частиною 1 статті 18 цього ж Закону, зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Закон України "Про Національну поліцію" визначає, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина 1 та 2 статті 19).

А у статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною.

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

При цьому, у кореспонденції з частиною 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначаються підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень.

Нормами частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Аналізуючи пункти 1, 3, 4, 6, 7, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, суд встановив, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Пунктом 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Крім того, стаття 12 Дисциплінарного статуту дає визначення дисциплінарного проступку, з якого вбачається, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Отже, до кола формальних ознак дисциплінарного проступку поліцейського належать: 1) недотримання вимог чинних нормативно-правових актів; 2) недотримання Присяги поліцейського; 3) невиконання наказів керівників; 4) неналежний рівень знань положень нормативно-правових актів та змісту власних функціональних обов`язків за посадою; 5) не виявлення поваги до прав, честі і гідності людини, не утримання від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 6) ненадання допомоги та не запобігання вчиненню правопорушень; 7) не вжиття заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського із одночасним інформуванням про це безпосереднього керівника; 8) не утримання від дій, щоперешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки; 9) не утримання від дій, що підривають авторитет Національної поліції України; 10) недотримання правил внутрішнього розпорядку; 11) невиконання заходів безпеки у службовій діяльності; 12) незабезпечення належного рівня власної професійної підготовки (кваліфікації); 13) неналежне ставлення до збереження службового майна, незабезпечення належного стану зброї та спеціальних засобів; 14) не виявлення поваги до честі і гідності інших поліцейських і працівників поліції, не надання допомоги іншим поліцейським, не стримування інших поліцейських від вчинення правопорушень; 15) не дотримання правил носіння однострою та знаків розрізнення; 15) не сприяння керівникові в організації дотримання службової дисципліни, не інформування керівника про будь-які порушення службової дисципліни; 16) перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону №2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, як визначено у статті 14 Дисциплінарного статуту.

Відповідне службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень визначених ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Пункт 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень передбачає - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Суд зазначає, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Види дисциплінарних стягнень перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни є звільнення зі служби в поліції, як крайній захід дисциплінарного впливу.

Відповідне службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Як зазначено вище, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Таким чином, у разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.

Результатами службового розслідування має бути встановлено: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, в ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне:

18.05.2024 за адресою: АДРЕСА_2 , лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, вчинив відносно ОСОБА_2 домашнє насильство та можливо причетний до зберігання наркотичних засобів. За фактом вчинення домашнього насильства поліцейськими УПП в Харківській області відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії АПР18 №217868 за частиною першою статті 173-2 КУпАП, а також винесено терміновий заборонний припис серії АА № 391026.

На місце події була викликана слідчо-оперативна група ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (ЄО № 6715).

В ході проведення огляду місця події на прилеглій до будинку території, навпроти балкону квартири лейтенанта поліції ОСОБА_1 , розташованої на 8-му поверсі, поліцейськими СОГ було виявлено прозорий zip-пакет із речовиною рослинного походження вагою приблизно 1 грам. Вказаний пакет у встановленому законом порядку вилучений слідчим.

В своїх поясненнях, наданих дисциплінарній комісії, лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що з ОСОБА_2 він спільно проживає однією сім`єю приблизно 9 місяців. Останнім часом між ними були постійні сварки через ревнощі, внаслідок чого він застосовував до ОСОБА_2 психологічне та фізичне насильство (ображав її нецензурною лайкою), а у день надзвичайної події вдарив останню по нозі, вивихнув палець руки та кисть. Також бачив, як його співмешканка, у медичних цілях (з її слів), вживала речовину рослинного походження, схожу на канабіс. Факт вживання наркотичних засобів, психотропних речовин, а також відношення до незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин лейтенант поліції ОСОБА_1 категорично заперечував.

20.05.2024 під час надання пояснень, членами дисциплінарної комісії у лейтенанта поліції ОСОБА_1 , були виявлені ознаки наркотичного сп`яніння, що виразилось в тремтінні пальців рук та розширені зіниць, які не реагували на світло. Останньому було запропоновано пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння у медичному закладі, на що ОСОБА_1 погодився (направлення від 20.05.2024 № 925/119-15- 2024).

Згідно з висновку КНП ХОР «Обласна клінічна наркологічна лікарня» від 22.05.2024 № 359 лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у стані наркотичного сп`яніння похідні амфетаміну.

В своїх поясненнях ОСОБА_2 пояснила, що 18.05.2024 конфлікт із ОСОБА_1 розпочався на підставі ревнощів. Остання вчинила скандал та зробила виклик на « 102» з повідомленням про домашнє насильство і повідомила про зберігання й вживання наркотичних засобів лейтенантом поліції ОСОБА_1

18.05.2024 поліцейським УПП в Харківській області ОСОБА_2 повідомила, що лейтенант поліції ОСОБА_1 провокував конфлікт, висловлювався в її бік нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, а після наніс удари руками по голові, рукам та в живіт. На прохання зупинитися не реагував. Також зазначила, що ОСОБА_1 перебував під впливом наркотичних речовин.

Однак, 20.05.2024 під час надання пояснень дисциплінарній комісії, ОСОБА_2 факт нанесення тілесних ушкоджень та причетність ОСОБА_1 до зберігання та/ або вживання наркотичних засобів заперечувала.

У зв`язку з чим, комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_2 спростувала факт тільки фізичного насильства, однак підтвердила факт психологічного насильства - словесні образи та погрози, що спричинило емоційну невпевненість, нездатність захистити себе і, як наслідок, завдало шкоди її психічному здоров`ю. Також у ході опитування остання підтвердила факт зберігання ОСОБА_1 в квартирі наркотичної речовини - канабісу.

В своїх поясненнях, заступник начальника відділу поліції № 1 начальник слідчого відділення Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_4 зазначив, що у його підпорядкуванні перебуває лейтенант поліції ОСОБА_1 , якого він характеризує посередньо. За короткий час роботи у відділі поліції поставлені завдання виконував безініціативно та не в установлені строки.

Відповідно до вимог пункту 3.1 Положення про розподіл службового часу для поліцейських, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, поліцейським слідчого відділення Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області встановлено п`ятиденний графік роботи, початок робочого дня о 09:00. Відповідно до вимог наказу НПУ від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану» усім працівникам підрозділів Національної поліції України встановлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день суботу і святкові дні.

Як встановлено дисциплінарною комісією, лейтенант поліції ОСОБА_1 тривалий час знаходився на лікуванні, службою в лавах Національної поліції України не дорожив, за напрямком роботи останній не виїхав жодного разу, не приймав участі в евакуації населення з м. Вовчанськ, отже, самоусунувся від виконання службових обов`язків.

Про подію, яка сталася 18.05.2024 за його участю, лейтенант поліції ОСОБА_1 своєму безпосередньому керівнику капітану поліції ОСОБА_4 не доповів, на зв`язок із керівництвом відділу поліції не виходив.

З метою проведення всебічного, повного та об`єктивного службового розслідування до УПП в Харківській області було направлено запит від 19.05.2024 за вих. № 923/119- 15-2024 про надання завірених копій адміністративних матеріалів, складених 18.05.2024 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 , копій відеозаписів з портативних відеореєстраторів поліцейських, що прибули на виклик.

На виконання запиту УПП в Харківській області до дисциплінарної комісії для опитування було направлено відповідних поліцейських, а також 23.05.2024 за вих. №5849/41/14/01-2024 надані запитувані адміністративні матеріали та відеозаписи об`ємом 7.91 ГБ.

Під час проведення службового розслідування, свої пояснення надали інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , командир взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 .

Так, ОСОБА_5 зазначила, що 18.05.2024 під час несення служби у складі екіпажу КУПОЛ-3202 спільно з інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 на службовий планшет надійшов виклик «Інші тілесні ушкодження» за адресою АДРЕСА_2 . Прибувши на місце ними виявлено ОСОБА_2 , яка повідомила, що її співмешканець ОСОБА_1 чинить відносно неї домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного та фізичного характеру. Із заявницею було пройдено опитування по формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, за результатами якої рівень небезпеки склав «високий». У ОСОБА_2 було прийнято заяву та відібрано пояснення. Під час спілкування, ОСОБА_2 повідомила, що її співмешканець ОСОБА_1 проходить службу у відділі поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, вживає наркотичні засоби та зберігає їх на балконі квартири за вказаною адресою. Про зазначений факт було повідомлено до відділу поліції № 2 Харківського РУП № 3 та викликано слідчо-оперативну групу. ОСОБА_1 було повідомлено, що відносно нього будуть складені адміністративні матеріали, а саме тимчасовий заборонний припис та протокол про адміністративне правопорушення. Перед складанням відповідних матеріалів. Також, було ознайомлено з правами згідно із статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП. Під час складання матеріалів ОСОБА_1 факт зберігання наркотичних засобів не визнав та не надав дозвіл поліцейським УПП в Харківській області перебувати в його квартирі. Для складання адміністративних матеріалів, поліцейські перемістились на вулицю разом з ОСОБА_2 . За фактом вчинення домашнього насильства поліцейськими УПП в Харківській області відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії АПР18 № 217868 за частиною першою статті 173-2 КУпАП, а також винесено терміновий заборонний припис серії АА № 391026. На момент ознайомлення зі складеними матеріалами ОСОБА_1 на місці події не було, на телефонні дзвінки він не відповідав, двері квартири не відчинив, про що було зроблено відповідні позначки в адміністративних матеріалах.

Старший лейтенант поліції ОСОБА_6 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 .

Старший лейтенант поліції ОСОБА_7 зазначив, що 18.05.2024 під час патрулювання у складі екіпажу КУПОЛ-3101 спільно з інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 попросив допомогу екіпаж КУПОЛ-3202 за викликом «Домашнє насильство» за адресою: АДРЕСА_2 . Прибувши на місце події, де вже знаходились поліцейські УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 та старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , дільничні офіцери поліції сектору превенції відділу поліції № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області та заявниця ОСОБА_2 , останні повідомили, що у помешканні за вищезазначеною адресою перебуває діючий поліцейський, у якого на балконі квартири знаходиться наркотична речовина. На пропозицію поліцейських оглянути балкон ОСОБА_1 відмовив. За фактом вчинення домашнього насильства поліцейськими УПП в Харківській області відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 складено адміністративний протокол за частиною першою статті 173-2 КУпАП, а також винесено терміновий заборонний припис із забороною у будь-який спосіб контактувати із постраждалою особою ОСОБА_2 строком на 3 доби. Під час складання зазначених адміністративних матеріалів лейтенант поліції ОСОБА_1 зачинився у квартирі та у подальшому непомітно залишив її. Пізніше надійшов виклик «Підозріла особа» за цією ж адресою, де заявник бачив, як з високого поверху вищевказаного будинку впала чорна сумка, з якої випав zip-пакет із речовиною рослинного походження, яку одразу підібрав невідомий, що стояв під будинком та побіг по АДРЕСА_3 . На місце події була викликана слідчо-оперативна група відділу поліції № 2 Харківського № 3 ГУНП в Харківській області. В ході проведення огляду місця події, поліцейськими СОГ на прилеглій до будинку території, навпроти балкону квартири лейтенанта поліції ОСОБА_1 , розташованої на 8-му поверсі, було виявлено прозорий zip-пакет із речовиною рослинного походження вагою приблизно 1 грам. В подальшому вказаний пакет у встановленому законом порядку вилучений поліцейськими слідчо-оперативної групи. Огляд квартири ОСОБА_1 не проводився у зв`язку з відсутністю останнього за місцем мешкання.

Опитаний інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону № 2 УПП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_8 надав пояснення, аналогічні за змістом до пояснення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 .

Факти, викладені у поясненнях вищевказаних поліцейських патрульної поліції, підтверджуються наданими УПП в Харківській області відеозаписами з портативних відеореєстраторів останніх, які були досліджені дисциплінарною комісією та судом під час розгляду справи, та долучені до матеріалів справи на DVD-R диску.

У ході вивчення відеозаписів було встановлено, що обстановка в квартирі порушена, хаотично розкидані речі, що може свідчити про наявність конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перед приїздом поліцейських УПП в Харківській області. Окрім цього, лейтенант поліції ОСОБА_1 поводив себе неадекватно штовхав ОСОБА_2 навіть у присутності поліцейських. Під час спілкування, ОСОБА_2 повідомила про нанесення їй ОСОБА_1 ударів руками по голові, в живіт та по рукам, внаслідок чого у неї утворились гематоми на голові. Разом з цим, заявниця стверджувала, що лейтенант поліції ОСОБА_1 вживає наркотичні речовини. Сам ОСОБА_1 факт вживання наркотичних речовин заперечував, однак на балкон своєї квартири категорично нікого не пускав, блокуючи вхід до нього. Через деякий час ОСОБА_1 зачинився в кімнаті, а перед тим, як зайшов поліцейський УПП в Харківській області - щось викинув з балкону своєї квартири. Згодом, коли всі вийшли на вулицю для складання адміністративних матеріалів, лейтенант поліції ОСОБА_1 зник, на телефонні дзвінки не відповідав, про що було зроблено відповідні позначки в адміністративних матеріалах (Акт дослідження відеозаписів з портативних відеореєстраторів поліцейських УПП в Харківській області від 24.05.2024 № 980/119-15-2024).

Опитаний під час проведення службового розслідування старший слідчий відділу поліції № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_9 пояснив, що 18.05.2024 він перебував на службі у складі слідчо-оперативної групи зазначеного відділу поліції. Від старшого чергового надійшло повідомлення на лінію 102 про домашнє насильство за адресою: АДРЕСА_2 . Після приїзду на місце події йому стало відомо, що в квартирі АДРЕСА_4 за вказаною адресою знаходяться ОСОБА_2 та її співмешканець ОСОБА_1 , який проходив службу у відділі поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області, поліцейські УПП в Харківській області та дільничні офіцери поліції відділу поліції № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, які повідомили, що лейтенант поліції ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 . Крім того, від поліцейських УПП в Харківській області на місці події стало відомо, що зі слів ОСОБА_2 у її співмешканця лейтенанта поліції ОСОБА_1 можливо є приховані наркотичні засоби, які він зберігає на балконі своєї квартири. Від огляду квартири лейтенант поліції ОСОБА_1 у письмовій формі відмовився. Через деякий час, від поліцейських УПП в Харківській області стало відомо, що ОСОБА_1 за допомогою свого мобільного телефону зв`язався із невстановленою особою та перебуваючи на балконі своєї квартири, викинув пакунок з балкону на тротуарну доріжку біля будинку. На місці його чекала невстановлена особа, яка, забравши пакунок із невстановленими речами, втекла з місця пригоди, лишивши на тротуарній доріжці zip-пакет із речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору. Вказаний прозорий zip-пакет із речовиною рослинного походження вагою приблизно 1 грам слідчим та експертом-криміналістом у присутності двох понятих було вилучено та упаковано до паперового конверту для подальшого направлення її на експертизу.

Опитані під час проведення службового розслідування поліцейські відділу поліції № 2 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме: дільничний офіцер поліції сектору превенції старший лейтенант поліції ОСОБА_10 , дільничний офіцер поліції сектору превенції лейтенант поліції ОСОБА_11 , оперуповноважений сектору кримінальної поліції ОСОБА_12 та старший спеціаліст-криміналіст ОСОБА_13 надали пояснення, аналогічні за змістом до пояснення капітана поліції ОСОБА_9

Дисциплінарною комісією ГУНП в Харківській області у ході службового розслідування встановлено, що: згідно з інформацією, що міститься в довідці, наданою відділом поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області від 24.05.2024 № 2333/119-75/01-2024 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 за період перебування на займаній посаді не здійснив жодного виїзду, не приймав участі в евакуації населення м. Вовчанськ, та не отримував табельну вогнепальну зброю для виконання службових завдань; керівництвом відділу поліції № 1 Чугуївського РУП під особистий підпис доводилось та наголошувалось про недопущення випадків порушення службової дисципліни (недопущення випадків перебування у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, керування транспортним засобом у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння, порушення ПДР), недопущення випадків порушення Правил етичної поведінки, недопущення випадків корупції, хабарництва та інших протиправних дій.

Обставини події за участі лейтенанта поліції ОСОБА_1 також підтверджуються: карткою « 102» від 18.05.2024 № 131664472; карткою « 102» від 18.05.2024 № 131694297; матеріалами ІКС ІПНП ЄО УПП в Харківській області від 18.05.2024 за № 6711 та аудіозаписом до нього, вивченням яких було встановлено, що заявниця повідомила про своє перебування за адресою: АДРЕСА_2 , де її побив співмешканець ОСОБА_1 . Заявниця не представилась, постійно нервувала, на питання відповіді надати не змогла, кинула слухавку. На передзвін не відповіла; матеріалами ІКС ІПНП ЄО УПП в Харківській області від 18.05.2024 за № 6715; висновком КНП ХОР «Обласна клінічна наркологічна лікарня» щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 22.05.2024 № 359; витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.05.2024 № 0000184 за частиною першою статті 125 КК України; витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.05.2024 № 0000185 за частиною першою статті 309 КК України.

Згідно з вимогами пункту 3 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебувають) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Згідно з вимог пункту 6 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» кривдник особа, яка вчинила домашнє насильство у будь - якій формі.

Згідно з вимог пункту 7 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» обмежувальний припис стосовно кривдника - це встановлений у судовому порядку захід тимчасового обмеження прав чи покладення обов`язків на особу, яка вчинила домашнє насильство, спрямований на забезпечення безпеки постраждалої особи.

Згідно вимог пункту 8 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» особа, яка постраждала від домашнього насильства (далі постраждала особа), особа, яка зазнала домашнього насильства у будь - якій формі.

Згідно з вимог пункту 9 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» оцінка ризиків це оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи.

Згідно з вимог пункту 14 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» психологічне насильство це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Згідно з вимог пункту 16 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» терміновий заборонний припис стосовно кривдника спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Згідно з вимог пункту 17 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» фізичне насильство форма домашнього насильства, що включає ляпаси, стусани, штовхання, щипання, шмагання, кусання, а також незаконне позбавлення волі, нанесення побоїв, мордування, заподіяння тілесних ушкоджень різного ступеня тяжкості, залишення в небезпеці, ненадання допомоги особі, яка перебуває в небезпечному для життя стані, заподіяння смерті, вчинення інших правопорушень насильницького характеру.

Згідно з вимог пункту 5 частини другої статті 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб як особи, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у шлюбі між собою, їхні батьки та діти.

Відповідно до статті 15 КУпАП особи, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів або спеціальних положень про дисципліну, у випадках, прямо передбачених ними, несуть за вчинення адміністративних правопорушень дисциплінарну відповідальність, а в інших випадках адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Системний аналіз вищезазначених правових норм та співставлення і застосування їх при оцінці обставин, встановлених під час розгляду адміністративної справи, та підтверджених наданими сторонами доказами, дозволяє зробити наступні висновки: працівник поліції, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання, зобов`язаний діяти при виконанні своїх службових обов`язків виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, іншими нормативно правовими актами, що регламентують діяльність поліції, дотримуватися складеної Присяги поліцейського, правил, визначених у посадових інструкціях, наказів керівництва, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків; у разі порушення та не дотримання поліцейським у своїй службовій діяльності Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, вчинення дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також вчинення дій які підривають авторитет Національної поліції України, такі дії або бездіяльність вважаються порушенням службової дисципліни; у разі порушення поліцейським службової дисципліни, тобто вчинення дисциплінарного проступку, поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно із Дисциплінарним статутом.

Частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свої високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Зі змісту Присяги, яку складає поліцейський при вступі на службу, можна зробити висновок що при її складанні поліцейський бере на себе моральні зобов`язання, які для нього набувають юридичного значення, тобто недотримання таких зобов`язань може вважатись порушенням Присяги, що своєю чергою призводить до звільнення зі служби.

Така позиція узгоджується із позицією Верховного Суду України, у постанові від 20.06.2018 у справі № 813/4074/16 якого зазначено, що зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості.

Звідси слідує, що Присяга працівника поліції є одностороннім усвідомлено вольовим публічним Невідкличним зобов`язанням громадянина України: 1) вірно служити інтересам Українського народу; 2) дотримуватися Конституції; 3) дотримуватися законів України; 3) поважати права і свободи людини, честь держави; 4) охороняти права і свободи людини, честь держави; 5) з гідністю нести високе звання поліцейського; 6) сумлінно виконувати службові обов`язки.

Тобто, працівник поліції має бути зразком у дотриманні дисципліни і законності. Чітко усвідомлювати, що його статус передбачає особисту відповідальність перед державою і суспільством.

Верховний Суд у постанові від 07.03.2019 справа № 819/736/18 (пункт № 60) та у постанові від 05.03.2020 справа № 815/4478/16 (пункт № 48) встановив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Таким чином, відповідно до вищевказаних положень, на працівників поліції покладається обов`язок не лише сумлінно виконувати службові обов`язки під час несення служби, а також не допускати протиправної поведінки чи неетичних вчинків поза службою, поводити себе чемно.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально- економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з пунктами 1, 3, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

У спірних правовідносинах, лейтенант поліції ОСОБА_1 у 2021 році склав Присягу працівника поліції та знав, що відповідно до неї (Присяги) кожний поліцейський, вступаючи на службу в поліцію, зобов`язаний усвідомлювати свою високу відповідальність перед Державою та Українським народом. Усвідомлення високої відповідальності не просто словосполучення, а обов`язок поліцейського дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, тобто бути прикладом зразкової поведінки для інших громадян. Поліцейський присягає охороняти права і свободи людини, честь держави та з гідністю нести високе звання поліцейського, сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Однак, лейтенант поліції ОСОБА_1 порушив складену Присягу, не утримавшись від висловлювань та дій, що порушують права людини та принижують честь і гідність людини, а саме відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , не утримавшись від словесних образ, погроз, приниження та залякування, спричинив останній емоційну невпевненість, нездатність захистити себе та завдав шкоди її психічному здоров`ю. Тобто неусвідомлення лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що людина є найвищою соціальною цінністю, останній порушив права на гідність своєї співмешканки ОСОБА_2 , в тому числі право не бути ображеною іншою особою.

Таким чином, дії лейтенанта поліції ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 є порушенням Присяги працівника поліції в частині посягання на її гідність, що є не повагою до прав людини. Така поведінка безумовно ганьбить високе звання поліцейського та честь Держави.

Отже дисциплінарна комісія прийшла до вірного висновку, що лейтенант поліції ОСОБА_1 не утримався від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України, не виконав зобов`язання бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, та грубо порушив пункт 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту.

Суд вважає, що така поведінка лейтенанта поліції ОСОБА_1 вкрай неприпустима для працівника поліції, оскільки поліцейський, як представник держави, зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, з честю та гідністю поводити себе як в службовий, так і в позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України в цілому, враховуючи, що наразіна всій території України діє воєнний стан.

Зважаючи на викладене, дисциплінарною комісією встановлено факт грубого порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що виразилось в порушенні Присяги працівника поліції.

До того ж, дисциплінарною комісією встановлено, що згідно висновку КНП ХОР «Обласна клінічна наркологічна лікарня» від 22.05.2024 № 359 лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував у стані наркотичного сп`яніння похідні амфетаміну.

Під час проведення службового розслідування лейтенант поліції ОСОБА_1 у письмовій формі відмовився вказані у поясненні відомості підтвердити за допомогою поліграфу, зокрема, щодо вживання та зберігання наркотичних речовин.

Вказані обставини явно вказують на порушенням Присяги в частині недотримання законів України, та є такими, що явно не направлені на вірне служіння Українському народові та з гідністю нести високе звання поліцейського та честі Держави, представником якої лейтенант поліції ОСОБА_1 є як поліцейський.

Висновок службового розслідування затверджено 24.05.2024 року, таким чином службове розслідування проведено у визначений Дисциплінарним статутом строк. За результатом службового розслідування, наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківський області від 30.05.2024 № 498 до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Обставин, що пом`якшують відповідальність старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 в ході службового розслідування та під час судового розгляду даної справи не встановлено.

Обставиною, що обтяжує відповідальність старшого спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 є вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення, про що зазначено у висновку службового розслідування.

Щодо твердження позивача про те, що ОСОБА_2 в своїх поясненнях поданих нею 19.05.2024 начальнику ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області зазначила, що в стані підвищеного стресу обмовила ОСОБА_1 та претензій до ОСОБА_1 не має, а також те, що ОСОБА_2 не було доставлено до закладу охорони здоров`я для засвідчення тілесних ушкоджень, суд зазначає, що вказана позиція повністю спростовується зібраними матеріалами службового розслідування, зокрема поясненнями поліцейських, які прибули на виклик та яким ОСОБА_2 безпосередньо надавала пояснення щодо застосування ОСОБА_1 до неї як фізичного так і психологічного насильства, а також відеозаписами зі службових портативних відеореєстраторів поліцейських.

А зміну позиції ОСОБА_2 стосовно вищеописаних подій можна розцінити лише як вплив на неї з боку ОСОБА_1 з метою уникнення ним відповідальності.

Щодо твердження позивача, що він не був обізнаний про проведення відносно нього службового розслідування, що порушило реалізацію ним свого права на встановлення об`єктивної істини, суд зазначає, що вказане спростовується зібраними дисциплінарною комісією матеріалами, оскільки під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 надав свої пояснення щодо вказаної події.

Крім того, для надання пояснень ОСОБА_1 прибув до УГІ ГУНП в Харківській області в стані наркотичного сп`яніння похідні амфетаміну, що підтверджується висновком КНП ХОР «Обласна клінічна наркологічна лікарня» від 22.05.2024 № 359.

Отже, заявнику було достеменно відомо про призначення та проведення службового розслідування.

Щодо твердження позивача про те, що в його діях вина в установленому законом порядку судовим рішенням не встановлена, суд зазначає, що кримінальна, адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності і наявність рішення суду про відсутність складу кримінального або адміністративного правопорушення не вказує на відсутність складу дисциплінарного правопорушення.

Зібраними під час службового розслідування матеріалами, зокрема, і наданими самим ОСОБА_1 поясненнями, і поясненнями поліцейських, які прибули на виклик та яким ОСОБА_2 безпосередньо надавала пояснення щодо застосування ОСОБА_1 до неї як фізичного так і психологічного насильства, а також відеозаписами, підтверджені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме: порушення Присяги поліцейського, що принижує високе звання поліцейського, яке мав позивач, та свідчить про невисокі моральні якості і самосвідомість його як поліцейського, та бути прикладом у безумовному виконанні вимог законодавства.

Зазначене вказує на дискредитацію звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції України з боку суспільства.

Беручи до уваги встановлені судом обставини справи, наявність порушень, які мають місце, надані сторонами докази та пояснення, оцінюючи вчинені позивачем порушення в сукупності, суд дійшов висновку, що відповідачем за вчинений дисциплінарний проступок до позивача застосовано стягнення співмірне та справедливе вчиненому дисциплінарному проступку.

На підставі вказаного судом встановлено, що під час прийняття оскаржуваного наказу відповідачем враховано характер вчинених позивачем порушень, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Суд, також оцінивши всі встановлені обставини в сукупності, вважає, що оскаржувані накази є обґрунтованими та правомірними. Під час судового розгляду судом не встановлено протиправності дій відповідача відносно позивача, позивачем належних доказів протиправності дій відповідача чи оскаржуваних наказів також не надано.

Враховуючи позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду щодо правомірності оскаржуваних наказів та дій відповідача не спростовують.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність підстав для скасування оскаржуваних наказів, то позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, які є похідними, також не підлягають задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким що не підлягає до задоволення.

За таких обставин підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. 243, ст. 246, ст.255, ст. 293, ст. 295, ст. 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (а саме: після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (а саме: протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Суддя Марина Лук`яненко