Справа № 480/4935/24
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2024-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 вересня 2024 року Справа № 480/4935/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Савицької Н.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Суми адміністративну справу №480/4935/24 за позовом ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Сумської міської ради, треті особи - Управління освіти і науки Сумської міської ради, Комунальна установа Сумська гімназія №1 м.Суми Сумської області, Сумський заклад загальної середньої освіти I-III ступенів №12 Сумської міської ради, Комунальний заклад Сумський ліцей №33 Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, і просить визнати протиправним та скасувати рішення Сумської міської ради від 22 травня 2024 року № 4799-МР «Про реорганізацію шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради» в частині:
Одночасно, з вказаною позовною заявою, позивачем була подана заява про забезпечення позову.
Ухвалою суду від 11.06.2024 у задоволенні заяви заяви представника позивачів про забезпечення позову було відмовлено.
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач ОСОБА_1 є мешканкою Сумської міської територіальної громади, проживає в місті Суми та є мамою неповнолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які є ученицями Сумської гімназії № 1.
28.02.2024 Сумська міська рада приймає рішення «Про створення комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради», яким передбачено приєднання Сумської гімназії № 1 та Сумської школи № 12 до Сумського ліцею № 33. Тобто, створюється новий комунальний заклад середньої освіти - Сумський ліцей № 33.
14.05.2024 Сумська міська рада оприлюднила на власному сайті в мережі інтернат проект рішення, яким передбачено приєднання Сумської гімназії № 1 та Сумської школи № 12 до Сумського ліцею № 33.
22.05.2024 відповідачем прийнято рішення №4799-МР «Про реорганізацію шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради».
Зазначає, що оскаржуване рішення прийняте з порушенням процедури та строків проведення обов`язкових консультацій з громадськістю з питання приєднання Сумської гімназії № 1 до Сумського ліцею № 33, без залучення учасників освітнього процесу Сумської гімназії № 1 (учнів, педагогічних працівників, інших працівників закладу освіти, батьки учнів, асистенти дітей з особливими освітніми потребами (інклюзивне навчання) до процедури обговорення; з порушенням 10 денного строку між датою оприлюднення проекту рішення та датою розгляду такого проекту з метою його прийняття; з порушенням права на ініціативу; з порушенням прозорості та відкритості міської ради при підготовці до розгляду та розгляду вказаного проекту рішення; без обов`язкового розгляду проекту рішення постійною комісією міської ради з питань охорони здоров`я, соціального захисту населення, освіти, науки, культури, туризму, сім`ї, молоді і спорту; без дотримання обов`язкової процедура обговорення проекту рішення та пов`язаних з цим питань на пленарному засіданні ради; без обов`язкового проведення гласного та відкритого пленарного засідання міської ради у сесійній залі; з обмеженням доступу до пленарного засідання міської ради; без оголошення головуючим на пленарному засіданні ради правок, висновків та рекомендацій, які надійшли при обговоренні проекту рішення та питання приєднання Сумської гімназії № 1 до Сумського ліцею № 33.
Позивач стверджує, що вказаним рішенням, зокрема в частині, що стосуються Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області, порушено право позивача на освіту, право вільного вибору закладу середньої освіти, право на інформацію та участь у прийнятті рішення, свободу слова і вираження думки, свободу зібрань, свобода від дискримінації, свободу приватного життя, тощо.
Відтак вважає, що оскаржуване рішення прийняте з порушенням законодавства та без урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття, прийнято необґрунтовано та нерозсудливо, а тому підлягає визнанню протиправним і скасуванню.
Ухвалою суду від 13.06.2024 відкрито провадження в даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Ухвалою суду від 27.06.2024 клопотання представника позивачів про витребування доказів задовольнити. Витребувано у Сумської міської ради протягом п`яти днів з моменту отримання даної ухвали належним чином засвідчену копію протоколу LІІІ сесії Сумської міської ради від 22 травня 2024 року.
Відповідач подав відзив на позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечує, просить суд відмовити в задоволенні позову у повному обсязі. Відповідач зазначив, що оскаржуване рішення є правомірним та у повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства, як в частині підстав його прийняття, так і в частині дотримання процедури його прийняття.
Представник позивача надав суду відповідь на відзив, в якій з доводами відповідача не погоджується та наполягає на задоволенні позовних вимог. Зокрема, зазначає, що Сумська міська рада не навела жодного обґрунтування важливості даного питання для життєдіяльності Сумської міської територіальної громади та нагальності прийняття даного рішення, враховуючи відсутність Плану реорганізації мережі навчальних закладів.
Третя особа, Управління освіти і науки Сумської міської ради, у наданих суду письмових поясненнях, заперечує проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що спірне рішення прийнято відповідачем з метою створення єдиного освітнього простору, раціонального та ефективного використання наявних ресурсів, їх спрямування на задоволення освітніх потреб учнів, підвищення якості освітніх послуг та збільшення можливостей для дітей.
Звертає увагу суду, що на засідання Координаційної ради були запрошені директори закладів загальної середньої освіти: ОСОБА_4 - директор Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та ОСОБА_5 - директор Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради, а також представники батьківської громадськості Сумської гімназії № 1, СЗЗСО № 12.
За результатами засідання та висловленими думками всіх присутніх на засіданні Координаційної ради (батьків, вчителів, керівників закладів освіти) ухвалено підготувати проект рішення на сесію Сумської міської ради, врахувавши пропозиції батьківської громадськості та педагогічних колективів Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради.
Зауважує, що права й обов`язки учасників освітнього процесу в Комунальній установі Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради будуть дотримані відповідно до чинного законодавства, а саме: Конституції України, Закону України «Про освіту», Закону України «Про повну загальну середню освіту», установчих документів ліцею.
Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Позивач, ОСОБА_1 , є мешканкою Сумської міської територіальної громади, проживає в місті Суми та є мамою неповнолітніх ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які є ученицями Сумської гімназії № 1.
Сумська міська рада прийняла рішення від 28.02.2024 за № 4530-МР, яким створено Комунальний заклад Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради, який було зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, призначено директора ліцею, керуючись пунктом 5 статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
З матеріалів справи судом також встановлено, що проект рішення «Про реорганізацію шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради» було оприлюднено на Інформаційному порталі Сумської міської ради, погоджено й винесено на засідання чергової сесії.
22.05.2024 Сумська міська рада ухвалила рішення «Про реорганізацію шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради».
Пігуль Лідія Борисівна, діючи в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування вказаного рішення рішення, і просить визнати протиправним та скасувати рішення Сумської міської ради від 22 травня 2024 року № 4799-МР в частині:
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 53 Конституції України передбачено, що кожен має право на освіту. Повна загальна середня освіта є обов`язковою. Держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах; розвиток дошкільної, повної загальної середньої, позашкільної, професійно-технічної, вищої і післядипломної освіти, різних форм навчання; надання державних стипендій та пільг учням і студентам.
У пункті 1 резолютивної частини Рішення від 4 березня 2004 року № 5-рп/2004 Конституційний Суд України зазначив, що в аспекті конституційного подання положення частини третьої статті 53 Конституції України держава забезпечує доступність і безоплатність дошкільної, повної загальної середньої, професійно-технічної, вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах у контексті частин першої, другої та четвертої зазначеної статті необхідно розуміти так:
- доступність освіти як конституційна гарантія реалізації права на освіту на принципах рівності, визначених статтею 24 Конституції України, означає, що нікому не може бути відмовлено у праві на освіту, і держава має створити можливості для реалізації цього права;
- безоплатність освіти як конституційна гарантія реалізації права на освіту означає можливість здобуття освіти в державних і комунальних навчальних закладах без внесення плати у будь-якій формі за освітні послуги визначених законодавством рівня, змісту, обсягу і в межах тих видів освіти, безоплатність яких передбачена частиною третьою статті 53 Конституції України.
У Преамбулі Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (у редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21 грудня 1995 року), яку ратифіковано Постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, зазначено, що дитина, внаслідок її фізичної і розумової незрілості, потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи належний правовий захист як до, так і після народження.
Статтею 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Крім того, відповідно до статті 28 Конвенції про права дитини держави-учасниці визнають право дитини на освіту, і з метою поступового досягнення здійснення цього права на підставі рівних можливостей вони, зокрема: сприяють розвиткові різних форм середньої освіти, як загальної, так і професійної, забезпечують її доступність для всіх дітей.
Забезпечення якнайкращих інтересів дитини є одним із базових міжнародних принципів, який закріплений, зокрема, у статті 24 Хартії основних прав Європейського Союзу. Зміст цього принципу полягає у тому, що при здійсненні будь-яких дій по відношенню до дітей, як з боку органів державної влади, так і з боку приватних установ, вищі інтереси дитини повинні розглядатися як пріоритетні.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону дитинства» забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити. Охорона дитинства - система державних та громадських заходів, спрямованих на забезпечення повноцінного життя, всебічного виховання і розвитку дитини та захисту її прав.
Згідно зі статтями 5 та 8 Закону України «Про охорону дитинства» місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до їх компетенції, визначеної законом, забезпечують: проведення державної політики у сфері охорони дитинства, розроблення і здійснення галузевих та регіональних програм поліпшення становища дітей, підтримки сімей з дітьми, вирішення інших питань у цій сфері; розвиток мережі навчальних закладів, закладів охорони здоров`я, соціального захисту, а також позашкільних навчальних закладів, діяльність яких спрямована на організацію дозвілля, відпочинку і оздоровлення дітей, зміцнення їх матеріально-технічної бази; вирішення питань щодо забезпечення прав дітей, встановлення опіки і піклування, створення інших, передбачених законодавством, умов для виховання дітей, які внаслідок смерті батьків, позбавлення батьків батьківських прав, хвороби батьків чи з інших причин залишилися без батьківського піклування, а також для захисту особистих і майнових прав та інтересів дітей; організацію безкоштовного харчування дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються у спеціальних і інклюзивних класах, та учнів 1-4 класів загальноосвітніх навчальних закладів із сімей, які отримують допомогу відповідно до Закону України Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям; можуть забезпечувати пільговий проїзд учнів, вихованців, студентів до місця навчання і додому у порядку та розмірах, визначених органами місцевого самоврядування, та передбачати на це відповідні видатки з місцевих бюджетів; вирішення питань про надання пільг та державної допомоги дітям та сім`ям з дітьми відповідно до законодавства; контроль за дотриманням в ігрових залах, комп`ютерних клубах, відеотеках, дискотеках, інших розважальних закладах та громадських місцях правопорядку та етичних норм стосовно дітей; вжиття інших заходів щодо охорони дитинства, віднесених до їх компетенції законодавством України.
Згідно з положеннями частин першої та другої статті 6 Закону України «Про повну загальну середню освіту в Україні» створюються рівні умови для здобуття повної загальної середньої освіти.
Кожному забезпечується доступність та якість повної загальної середньої освіти.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1 Закону України «Про повну загальну середню освіту» доступність повної загальної середньої освіти - сукупність умов, що сприяють задоволенню освітніх потреб осіб та забезпечують кожній особі можливість здобуття повної загальної середньої освіти відповідно до державних стандартів, у тому числі наявність достатньої кількості закладів освіти, що забезпечують безоплатне здобуття повної загальної середньої освіти, відсутність дискримінації за будь-якою ознакою чи обставиною, надання учням підтримки в освітньому процесі.
Зміст вищенаведених правових норм свідчить, що обов`язок органів державної влади та місцевого самоврядування полягає у створенні в межах визначених законом повноважень умов для комфортного та безпечного життя дитини, отримання освіти, соціального захисту, всебічного розвитку тощо. Відтак, обов`язок органів державної влади та місцевого самоврядування полягає у створенні, в межах визначених законом повноважень, умов для отримання дитиною освіти, забезпечення її доступності шляхом, зокрема, належного функціонування розгалуженої мережі навчальних закладів.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема у постановах Верховного Суду від 14 серпня 2018 року у справі № 359/6814/17, від 18 жовтня 2018 року у справі № 822/3692/17, від 26 лютого 2019 року у справі № 442/8337/17, від 5 листопада 2019 року у справі № 804/4585/18, від 1 червня 2021 року у справі № 0440/6514/18 та від 14 лютого 2023 року у справі № 580/1374/22.
Відповідно до частини третьої статті 140 Конституції України місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.
Згідно з частиною першою стаття 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Відповідно до абзацу другого пункту 30 частини першої статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради.
Частиною п`ятою статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Згідно з положеннями частини першої статті 32 Закону України «Про повну загальну середню освіту» рішення про утворення, реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) закладу загальної середньої освіти приймає засновник (засновники).
Мережа закладів загальної середньої освіти формується відповідно до законодавства з урахуванням соціально-економічної та демографічної ситуації, а також відповідно до культурно-освітніх та інших потреб територіальної громади та /або суспільства.
Рішення про утворення комунальних ліцеїв як окремих юридичних осіб, їх реорганізацію, ліквідацію чи перепрофілювання (зміну типу) приймають Верховна Рада Автономної Республіки Крим, обласні, міські, селищні, сільські ради відповідно до вимог законодавства.

Для започаткування та проведення освітньої діяльності комунального ліцею засновник має забезпечити відповідність такого закладу освіти вимогам, що визначені цим Законом, положенням про ліцей та ліцензійними умовами, у тому числі щодо: функціонування не менше двох класів за трьома профілями навчання на рівні профільної середньої освіти (протягом 10-12 років навчання учнів).

Відповідно до ч. 2 ст. 32 Закону України «Про повну загальну середню освіту» у разі реорганізації чи ліквідації закладу загальної середньої освіти засновник зобов`язаний забезпечити учням можливість продовжити здобуття загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти.

Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування.

Пунктом 3 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2010 №996 (далі Постанова 996) передбачено, що консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

На підставі пункту 11 Постанови №996 консультації з громадськістю проводяться у формі публічного громадського обговорення, електронних консультацій з громадськістю (безпосередні форми) та вивчення громадської думки (опосередкована форма).

Згідно з пунктом 12 цієї Постанови № 996 в обов`язковому порядку проводяться консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю щодо проектів нормативно-правових актів, які: стосуються конституційних прав, свобод та обов`язків громадян; стосуються життєвих інтересів громадян, у тому числі впливають на стан навколишнього природного середовища; передбачають провадження регуляторної діяльності у певній сфері; визначають стратегічні цілі, пріоритети і завдання у відповідній сфері державного управління (у тому числі проекти державних і регіональних програм економічного, соціального і культурного розвитку, рішення стосовно їх виконання); стосуються інтересів територіальних громад, здійснення повноважень місцевого самоврядування, делегованих органам виконавчої влади відповідними радами; визначають порядок надання адміністративних послуг тощо.

Пунктом 13 Постанови № 996 визначено, що публічне громадське обговорення передбачає організацію і проведення публічних заходів: конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей (нарад) з громадськістю; Інтернет-конференцій, відеоконференцій.

За змістом наведених норм права можна зробити висновок, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку, зокрема, якщо рішення впливає на таке важливе конституційне право, як право на освіту, що є безумовною підставою для врахування думки територіальної громади при прийнятті таких рішень.

Правова позиція щодо необхідності проведення консультацій з громадськістю у разі вирішення питання про ліквідацію, створення, реорганізацію навчальних закладів викладена Верховним Судом у постановах від 14 серпня 2018 року у справі № 359/6814/17, від 6 лютого 2019 року у справі № 720/1536/16-а, від 27 лютого 2018 року у справі № 495/7147/16-а, від 12 грудня 2019 року у справі № 200/13942/18-а, від 7 квітня 2020 року у справі № 2140/1730/18, від 13 травня 2020 року у справі № 324/1296/16-а та від 8 серпня 2023 року у справі 460/25721/22.

Разом з тим, зі змісту Постанови №996 вбачається, що консультації з громадськістю можуть проводитися у різних формах, зокрема у формі публічного громадського обговорення, електронних консультацій або вивчення громадської думки; проведення громадського обговорення може здійснюватися шляхом організації конференцій, форумів, зустрічей, проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи тощо.

Правовий висновок про те, що опублікування проєкту відповідного рішення, пояснювальної записки до нього, проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи з педагогічним колективом та батьківською громадськістю, розгляд та надання відповідей на звернення окремих батьків, а також проведення зустрічей з батьками - є допустимою формою консультації з громадськістю та міститься, зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі №387/168/17(2-а/387/8/17), від 30 листопада 2021 року у справі №290/791/16-а та від 27 січня 2023 року у справі №300/5730/21.

З матеріалів справи суд встановив, що 04.01.2023 міським головою прийнято розпорядженням № 4-Р «Про координаційну раду з питань трансформації мережі закладів освіти Сумської міської територіальної громади», яким створено відповідну раду, мета діяльності якої - опрацювання та надання пропозицій щодо трансформації мережі закладів освіти Сумської міської територіальної громади, що має відповідати законам України «Про освіту», «Про повну загальну середню освіту» (137-142).

17.05.2023 на черговому засіданні Координаційної ради з питань модернізації мережі закладів загальної середньої освіти Сумської міської територіальної громади ухвалено рішення щодо необхідності підготовки проекту рішення Сумської міської ради, з врахуванням пропозиції батьківської громадськості та педагогічних колективів Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 Сумської міської ради, щодо реорганізації вказаних навчальних закладів, що підтверджується протоколом засідання координаційної ради № 6 від 17.05.2023 (а.с.148-151).

08.06.2023 міським головою прийнято розпорядження №191-Р «Про проведення консультацій з громадськістю щодо проекту рішення Сумської міської ради «Про реорганізацію шляхом злиття Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 Сумської міської ради у Комунальний заклад Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради». У відповідності до даного розпорядження Управлінню освіти і науки Сумської міської ради доручено: організувати та провести консультації із громадськістю у формі публічного громадського обговорення шляхом зустрічей (нарад) щодо розгляду вказаного проекту рішення (пункт 1.1); підготувати та подати для оприлюднення на інформаційному порталі Сумської міської ради та офіційному сайті Управління освіти та науки інформаційні повідомлення про проведення публічного громадського обговорення (пункт 1.2); протягом п`яти днів після закінчення строку проведення публічного громадського обговорення, опрацювати, узагальнити надані пропозиції, зауваження громадян, провести їх аналіз та підготувати звіт міському голові (а.с.152-153).

Управління освіти та науки Сумської міської ради, на виконання розпорядження міського голови № 191-Р, 08.06.2023 видало відповідний внутрішній наказ № 162, та звернулось листом №13.01-18/882 до Управління суспільних комунікацій Сумської міської ради щодо оприлюднення інформаційного повідомлення на порталі Сумської міської ради щодо проведення публічних громадських обговорень відповідного проекту рішення, при цьому текст повідомлення містив дату, час та місце проведення обговорень, контактний номер телефону та прізвище/ім`я відповідальної особи (а.с.154-157).

28.06.2023 Управління освіти і науки СМР надало на ім`я міського голови звіт №13.01-18/992 про результати публічного громадського обговорення відповідного проекту рішення, до звіту додано таблицю з пропозиціями (зауваженнями), які надійшли за період обговорення. Одночасно, листом від 28.06.2023 № 13.01-18/991 екземпляр звіту надано Управлінню суспільних комунікацій Сумської міської ради для його опублікування на порталі Сумської міської ради (а.с.158).

Так, у звіті від 28.06.2023 № 13.01-18/992 зазначено, що у період з 08.06.2023 по 23.06.2023 були проведені консультації з громадськістю для обговорення проекту рішення Сумської міської ради. До Управління освіти і науки СМР надійшло 2 пропозиції (зауваження) від батьків учнів та педагогічного колективу Комунальної установи Сумська гімназія № 1. Учасниками громадського обговорення надано наступні пропозиції (зауваження): - незгода з реорганізацією відповідних установи та закладу; - проект рішення необхідно зняти з оприлюднення на сайті Сумської міської ради та не виносити на розгляд сесії Сумської міської ради. Пропозиції (зауваження), які надійшли від громадськості опрацьовуються, передані на доопрацювання Координаційній раді з питань трансформації мережі закладів освіти Сумської міської територіальної громади.

У подальшому 07.12.2023 головою Сумської обласної державної адміністрації - начальником Сумської обласної військової адміністрації прийнято розпорядження №702-ОД «Про трансформацію мережі закладів загальної середньої освіти», підпунктом 4 пункту 1 якого начальнику Сумської міської військової адміністрації ОСОБА_6 доручено ініціювати до 01.01.2024 розгляд проекту рішення «Про реорганізацію шляхом злиття Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 Сумської міської ради у Комунальний заклад Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради» (а.с.160).

27.12.2023 начальником Сумської міської військової адміністрації ОСОБА_6 видане розпорядження №44-ВКВА «Про створення робочої групи з питань опрацювання реорганізації Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 Сумської міської ради» (а.с.161).

До складу робочої групи, згідно додатку до розпорядження, увійшли представник батьківського комітету Комунальної установи Сумська гімназія № 1 - Глущенко О.М., представник батьківського комітету Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 - Коляда І.П.

08.02.2024 Сумська міська військова адміністрація листом № 5/03.02-04 надала інформацію на ім`я секретаря Сумської міської ради ОСОБА_7 «Про результати роботи робочої групи щодо реорганізації шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради» (а.с.162-163).

У листі повідомлено, що на виконання розпорядження голови Сумської обласної військової адміністрації 07.12.2023 №702-ОД та розпорядження начальника Сумської міської військової адміністрації від 07.12.2023 №44- ВКВА «...організовано та проведено 6 засідань робочих груп, всі засідання були публічними та всі напрацювання висвітлені для зацікавлених осіб та членів робочої групи. Під час роботи переважно враховано інтереси обох навчальних закладів. Представники батьківських комітетів та представники педагогічних колективів, в свою чергу не заперечували проти приєднання до новоствореного навчального закладу (Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради), з огляду на освітню реформу та необхідність державного фінансування для створення сучасного освітнього простору».

Разом з тим, в листі зазначено, що згідно з пунктом 30 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реорганізація або ліквідація закладів освіти комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради, у зв`язку із чим, Сумській міській раді направлено для ознайомлення та прийняття відповідних рішень: проект розпорядження про створення Сумського ліцею № 33 Сумської міської ради та проект Статуту Сумського ліцею № 33 Сумської міської ради.

28.02.2024 Сумською міською радою прийняте рішення № 4530-МР «Про створення комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради (а.с.164-177).

Згідно преамбули рішення вбачається, що воно прийняте з метою оптимізації, удосконалення мережі закладів освіти на території Сумської міської територіальної громади, ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, створення оптимальних умов для надання якісних освітніх послуг, з урахуванням думки громадськості Сумської міської територіальної громади. При цьому, зазначається перелік норм матеріального права, та наявне посилання на: розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації - начальника Сумської обласної військової адміністрації від 07.12.2023 року № 702-ОД, лист Сумської міської військової адміністрації від 08.02.2024 року №5/03.02-04.

30.04.2024 Управління освіти і науки СМР листом № 13.01-18/774 «Про виконання протокольного доручення за результатами наради при голові Сумської обласної державної адміністрації від 27.02.2024 № 27» прозвітувало Департаменту освіти і науки Сумської обласної державної адміністрації про створення комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради (а.с.179).

02.05.2024 аналогічну інформацію листом № 25ВА надала Сумська міська військова адміністрація до Департаменту освіти і науки Сумської обласної державної адміністрація. Окрім того, в межах контролю виконання розпорядження голови Сумської обласної державної адміністрації - начальника Сумської обласної військової адміністрації від 07.12.2023 № 702-ОД, прозвітовано про активні громадські слухання з обговорення Плану трансформації мережі закладів освіти Сумської міської територіальної громади у період квітень-травень (а.с.180).

22.05.2024 Сумською міською радою прийняте рішення №4799-МР «Про реорганізацію шляхом приєднання Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 12 Сумської міської ради до Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради». Згідно преамбули рішення вбачається, що воно прийняте з метою оптимізації, удосконалення мережі закладів освіти на території Сумської міської територіальної громади, ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, створення оптимальних умов для надання якісних освітніх послуг(а.с.181-182).

Враховуючи обґрунтування позову, вище викладенні фактичні обставини та наявні у матеріалах справи докази, суд зазначає, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем у відповідності до вище вказаних нормативно-правових актів.

Надаючи оцінку доводам позивача викладених у позовні заяві суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, проект оскаржуваного рішення опубліковано на інформаційному порталі Сумської міської ради 14.05.2024 (а.с.43-47).

Твердження позивачів про порушення 10-денного строку щодо оприлюднення проекту оскаржуваного рішення, як того вимагає частина четверта статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації», є необгрунтованими, оскільки частиною десятою статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що у період дії воєнного стану на акти органів місцевого самоврядування, військово- цивільних адміністрацій та військових адміністрацій, а також їх посадових осіб не поширюються вимоги пункту 3 частини першої (у частині оприлюднення проектів актів), частини четвертої статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації». Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про державну допомогу суб`єктам господарювання».

Відтак, відповідачем дотримано порядок опублікування проекту відповідного рішення ради.

Суд також зауважує, що Закони України «Про повну загальну середню освіту» та «Про освіту», надаючи міським радам, як засновникам, повноваження створювати, реорганізовувати, ліквідовувати комунальні навчальні заклади, разом з тим, вказані нормативні акти не зобов`язують засновника - міську раду проводити громадські обговорення проекту відповідного рішення.

Проте, як вбачається з фактичних обставин, зазначених судом вище, громадські обговорення та консультації щодо питання проведення реорганазції Комунальної установи Сумська гімназія № 1 м. Суми Сумської області та Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 Сумської міської ради проводились, починаючи з травня 2023 року, і до моменту прийняття оскаржуваного рішення, що підтверджується копіями (а.с.143-151):

- протоколу № 5 від 04.05.2023 Координаційної ради з питань модернізації мережі закладів загальної середньої освіти Сумської міської територіальної громади;

- протоколу № 6 від 17.05.2023 Координаційної ради з питань модернізації мережі закладів загальної середньої освіти Сумської міської територіальної громади;

- розпорядження міського голови від 08.06.2023 № 191-Р про проведення консультацій з громадськістю щодо проекту рішення;

- звіту Управління освіти і науки СМР від 28.06.2023 № 13.01-18/992 про результати публічного громадського обговорення проекту рішення;

- розпорядження начальника Сумської міської військової адміністрації ОСОБА_6 від 27.12.2023 року №44-ВКВА про створення робочої групи з питань опрацювання реорганізації навчальних закладів, у відповідності до якого до складу робочої групи увійшли представники батьківських комітетів обох навчальних закладів, які в подальшому брали активну участь в обговоренні та розробці напрацювань до проекту рішення.

- листа Сумської міської військової адміністрації від 08.02.2024 року № 5/03.02-04 на ім`я секретаря Сумської міської ради ОСОБА_7 про результати роботи робочої групи щодо реорганізації відповідних навчальних закладів.

Крім того, безпосередньо в день прийняття оскаржуваного рішення 22.05.2024, під час обговорення проекту рішення на сесії Сумської міської ради, були присутні, як представник батьківського комітету, голові ради Комунальної установи Сумська гімназія № 1 - Глущенко О.М., так і представник батьківського комітету Сумського закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів №12 - Коляда І.П., яким надавалося слово для виступу. Так само, на сесії виступив начальник Сумської міської військової адміністрації. Вказане підтверджується витягом з протоколу чергової сесії Сумської міської ради від 22.05.2024.

Таким чином, твердження позивача, що пленарне засідання міської ради відбулось з обмеженням доступу до нього зацікавлених осіб спростовується вищезазначеним.

Щодо необхідності попереднього розгляду проекту рішення депутатською комісією та проведення сесії міської ради в режимі відеоконференції, суд вказує на таке.

Частиною 4 статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Відтак, чинне законодавство (в тому числі Закон України «Про освіту», Закон України «Про повну загальну середню освіту») не передбачає обов`язковий розгляд на постійних комісіях питання про реорганізацію комунальних навчальних закладів.

Згідно із частиною 1 статті 54 Регламенту роботи Сумської міської ради VIII скликання (зі змінами), затвердженого рішенням Сумської міської ради від 04.12.2020 №1-МР, рішення Сумської міської ради приймаються відкритим або таємним голосуванням у порядку, визначеному цим Регламентом.

За приписами пункту 3 частини 2 статті 54 Регламенту роботи Сумської міської ради відкрите голосування може здійснюватися у режимі відеоконференції (під час установлення (введення) в Україні або на певній території карантину людей, режиму надзвичайної ситуації, режиму надзвичайного стану, режиму воєнного стану) шляхом персонального голосування у вигляді відеоопитування кожного депутата окремо по кожному питанню порядку денного. Цей спосіб голосування застосовується щодо питань, які мають важливе значення для життєдіяльності Сумської міської територіальної громади.

06.03.2024 м.Суми Сумської міської територіальної громади включено до територій можливих бойових дій згідно з Наказом Міністерства реінтеграції з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» (із змінами від 12.04.2024 № 108, які набрали чинності 19.04.2024).

Враховуючи наведену обставину, а також з урахуванням того, що питання реорганізації згадуваних навчальних закладів приймалось з метою оптимізацїї, удосконалення мережі закладів освіти на території Сумської міської територіальної громади, ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, створення оптимальних умов для надання якісних освітніх послуг (що також зазначено в преамбулі рішення), то відкрите голосування що нього правомірно проводилось у режимі відеоконференції.

Слід зазначити, що стаття 54 Регламенту роботи Сумської міської ради не містить вимоги щодо надання обгрунтування важливості питання, а отже посилання позивача на це є безпідставним.

Доводи позивача, що оспорюваним рішенням порушено право позивачки на освіту, право вільного вибору закладу середньої освіти, право на інформацію та участь у прийнятті рішення, свободу слова і вираження думки, свободу зібрань, свобода від дискримінації, свободу приватного життя, тощо суд вважає необґрунтованими у зв`язку з наступним.

Перевіряючи спірне рішення на відповідність критеріям, визначеним ст. 2 КАС України, суд зазначає, що відповідно до ст. 32 Закону України «Про повну загальну середню освіту» мережа закладів загальної середньої освіти формується засновником відповідно до законодавства з урахуванням соціально-економічної та демографічної ситуації, а також відповідно до культурно-освітніх та інших потреб територіальної громади та /або суспільства.

Суд враховує, що спірне рішення про реорганізацію прийняте відповідачем з метою оптимізації, удосконалення мережі закладів освіти на території Сумської міської територіальної громади, ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, створення оптимальних умов для надання якісних освітніх послуг, з урахуванням думки громадськості Сумської міської територіальної громади.

Щодо зазначення в позовній заяві щодо порушення права продовжити здобуття загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти, суд зауважує наступне.

Відповідно до п. 1.7. Статуту Комунального закладу Сумський ліцей № 33 Сумської міської ради ліцей є закладом загальної середньої освіти, що забезпечує здобуття початкової, базової та профільної середньої освіти.

Тобто, всім учням забезпечена можливість продовжити здобуття загальної середньої освіти на відповідному рівні освіти.

Позивач обґрунтовує позов також тим, що оскаржене рішення безпосередньо впливає на конституційне право її дитини на освіту.

Слід зазначити, що Конституційний Суд України у справі про офіційне тлумачення положень частини 3 статті 53 Конституції України (справа про доступність і безоплатність освіти, рішення 5-рп/2004 від 04.03.2004), роз`яснив, що слід розуміти під цими поняттям.

При тлумаченні терміну "доступність" стосовно освіти в державних і комунальних навчальних закладах слід виходити із граматичного визначення слова "доступність" як "доступ для всіх отримати, користуватись, придбати щось", "відповідність силам, здібностям, можливостям кого-небудь".

Системний аналіз положень Конституції України, в яких вживається термін "доступність", дає підстави для висновку, що поняття "доступність освіти" у частині 3 статті 53 Конституції України означає створення державою можливостей для реалізації права людини на освіту. При цьому необхідно зазначити, що доступність дошкільної і загальної середньої освіти є гарантією права кожного на здобуття такої освіти, якому кореспондує обов`язок держави забезпечити реалізацію цього права. Доступність вищої освіти в державних і комунальних навчальних закладах полягає у створенні державою відповідних умов для їх функціонування і розвитку, за яких особа змогла б реалізувати своє право на здобуття вищої освіти на основі конкурсного відбору, з урахуванням своїх здібностей та інтересів у вільному виборі типу вищого навчального закладу, напряму підготовки і спеціальності, профілю навчання.

Таким чином виходячи із змісту поняття "доступність", яке вживається у положеннях Основного Закону України, відповідних законах про освіту, інших нормативно-правових актах, Конституційний Суд України вважає, що доступність освіти за конституційно-правовим смислом необхідно розуміти так, що нікому не може бути відмовлено у праві на освіту, і держава має створити можливості реалізувати це право.

Факту відмови відповідачем у праві на освіту дітям позивача судом не встановлено.

Вирішуючи даний спір, суд також ураховує, що постановою Верховного Суду від 10.07.2019 у справі №804/639/18 встановлено, що «У відповідності до приписів статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, чи прийнято оскаржуване рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняттярішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокремаз дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, колегія суддів наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, шо таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Враховуючи встановлені у судом обставини у справі та досліджені докази, суд доходить висновку, що оскаржуване рішення відповідає критеріям правомірності, встановленим в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення позову.

Суд також зауважує, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи зазначену позицію Європейського суду з прав людини, суд надав відповідь на всі аргументи сторін, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що у зв`язку з відмовою у задоволенні позову розподіл судових витрат (судовий збір) відповідно до статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Сумської міської ради, треті особи - Управління освіти і науки Сумської міської ради, Комунальна установа Сумська гімназія №1 м.Суми Сумської області, Сумський заклад загальної середньої освіти I-III ступенів №12 Сумської міської ради, Комунальний заклад Сумський ліцей №33 Сумської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. Савицька