Справа № 520/18002/24
Суддя: Лук'яненко М.О.
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2024 р. справа № 520/18002/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Марини Лук`яненко, розглянувши у порядку спрощеного провадження позовну заяву Комунального підприємства "ЖОВТНЕВЕ ТРАМВАЙНЕ ДЕПО" до Північно-Східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Комунальне підприємство "ЖОВТНЕВЕ ТРАМВАЙНЕ ДЕПО", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із зазначеним позовом до Північно-Східного офісу Держаудитслужби, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-24-015081-a, складений Північно-східним офісом Держаудитслужби 12.06.2024.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що висновок від 12.06.2024 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-24-015081-a є таким, що не відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам справи, а тому підлягає скасуванню. При цьому, позивачем зазначено, що предметом закупівлі були не локомотиви, не рейковий рухомий склад, не супутні до них деталі, а саме запасні частини (товар) за кодом ДК 021:2015: 34630000-2 Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху, що використовується для забезпечення ремонту та експлуатації подібних механізмів та закуповуються окремо у разі необхідності. А отже, такі не потребують визначення ступеню локалізації відповідно до чинного законодавства. Також, зазначено, що умовами тендерної документації (в тому числі щодо підтвердження технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі) підтвердження учасниками ступеня локалізації пропонованого товару не вимагалося, що відповідає чинному законодавству та фактичним обставинам справи.

Ухвалою суду від 01.07.2024 відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідачем надано до суду відзив на позов, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що оскаржуваний позивачем висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-24-015081-a є таким, що винесений у межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню. При цьому, відповідач посилався на те, що на порушення пункту 131 Порядку № 861 та, відповідно, пункту 3 частини другої статті 22, частини першої статті 23 Закону № 922-VIII та пунктів 3 та 28 Особливостей, замовник не визначив у тендерній документації вимог щодо наявності в учасника процедури закупівлі сертифіката відповідності системи управління якістю у виробництві вимогам ДСТУ ISO 9001:2015 або ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT), або національних стандартів, якими їх замінено, виданого акредитованим органом з оцінки відповідності. Здійснення закупівлі товарів, робіт чи послуг, виконання яких передбачає набуття замовником у власність товарів, визначених пунктом 61 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII, без урахування особливостей щодо локалізації, призвело до порушення вимог пункту 61 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII та пункту 3 Особливостей. Також, відповідач зазначив, що вказаний Офісом у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі спосіб усунення порушення, а саме: не допускати порушень в подальшому, не створює реальних порушень прав позивача.

У відповіді на відзив позивач підтримав правову позицію, викладену в позовній заяві, та просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач надав до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких наполягав на тому, що порушення, які зазначені в оспорюваному висновку про результати моніторингу закупівлі слід вважати доведеними, а сам висновок законним, у зв`язку з чим, підтримав викладені у відзиві на адміністративний позов твердження та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

Суд зазначає, що відповідно до положень ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Отже, враховуючи вищевикладене, дана справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними в матеріалах справи доказами.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, проаналізувавши доводи позову і заперечень проти нього, суд встановив наступне.

Позивачем, Комунальним підприємством "ЖОВТНЕВЕ ТРАМВАЙНЕ ДЕПО", 24.04.2024 року було складено оголошення про проведення відкритих торгів № UA-2024-04-24-015081-a.

Замовником торгів є Комунальне підприємство "ЖОВТНЕВЕ ТРАМВАЙНЕ ДЕПО".

Предметом закупівлі є: ДК 021:2015: 34630000-2 Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху (Вісь одноступеневого (гепоїдного) редуктора колісної пари Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631400-3; Ліва частина редуктора Т-3 (з гепоїдним зачепленням 1524 мм), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Права частина редуктора Т-3 (з гепоїдним зачепленням 1524 мм), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Гальмівний механізм Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка 16х10х20 важільно-роликового механізму Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка 26х20х12 важільно-роликового механізму Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка 15х12х12 важільно-роликового механізму Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка 35х28х14,9 важільно-роликового механізму Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка цапфи конічна Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Кришка лабіринту, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Колодка гальмівна до вантажного вагону МТВ-82 (ВТП-4), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Котушка рейкового гальма (МРТ), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Колодка гальмівна Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Вал соленоїда приводний, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Вилка гальмівної тяги Т-3 пряма, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Вилка гальмівної тяги Т-3 коса, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Ролик гальмівного механізму Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Маточина з диском колісної пари, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Контактний палець прискорювача, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Барабанно- колодкове гальмо Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Кронштейн гальмівних колодок, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Опір прискорювача (елемент) КА, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Опір прискорювача (елемент) КВ, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Котушка соленоїда, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Втулка редуктора Т-3 з гайкою, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Барабан (кільце) прискорювача ізоляційний Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Зчіпний прилад вагона Т-3 (механізм зчеплення), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Редуктор прискорювача, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Індуктивний шунт, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Гальмівний барабан Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Демпферний опір Т-3, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Амортизатор рейкового гальма, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Електромагнітний привід барабанно-колодкового гальма Т-3 (соленоїд, актуатор), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Вимикач кінцевий соленоїда, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Важіль соленоїда Т-3 (приводний), відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Валик гальмівного механізму Т-3 малий, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9; Валик гальмівного механізму Т-3 великий, відповідний код ЄЗС: ДК 021:2015: 34631000-9). Очікуваною вартістю 8 928 634 грн. (з ПДВ).

Переможцем торгів визнано ФОП « ОСОБА_1 ».

14.05.2024 між Комунальним підприємством "ЖОВТНЕВЕ ТРАМВАЙНЕ ДЕПО" (у якості замовника) та ФОП « ОСОБА_1 » (у якості учасника) було укладено договір №2405214 на постачання предмету закупівлі (код ДК 021:2015: 34630000-2 Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху). Ціна договору - 8 928 634 грн. (без ПДВ). Строк дії договору - з 14.05.2024 по 31.12.2024 року.

Вказані обставини сторонами по справі не заперечуються.

24.05.2024 відповідно до Наказу Північно-Східного офісу Держаудитслужби (далі - Офіс) від 24.05.2024 № 85 оприлюднено інформацію про початок моніторингу публічної закупівлі: ДК 021:2015: 34630000-2 Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху, відповідно до переліку, очікуваною вартістю 8 928 634 грн. (з ПДВ).

У період з 24.05.2024 по 12.06.2024 Офісом було проведено захід державного контролю моніторинг процедури закупівлі: ДК 021:2015: 34630000-2 Частини залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу, обладнання для контролю залізничного руху, відповідно до переліку, очікуваною вартістю 8 928 634 грн. (з ПДВ).

Результати проведеного заходу державного контролю були оформлені висновком про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-04-24-015081-a від 12.06.2024 (далі за текстом - Висновок).

Текст Висновку опубліковано в електронній системі закупівель - 12.06.2024.

Зі змісту Висновку вбачається, що за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону з урахуванням Особливостей Офісом встановлено порушення вимог пункту 13-1 Порядку №861 та, відповідно, пункту 3 частини другої статті 22, частини першої статті 23 Закону та пунктів 3 та 28 Особливостей.

У тексті Висновку зазначено, що предметом аналізу були питання, зокрема: відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції станом на дату початку проведення торгів) (далі Особливості).

За результатами моніторингу процедури закупівлі з урахуванням пояснень Замовника встановлено, що у тендерній документації Замовника за досліджуваною закупівлею на порушення пункту 13-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 №861 та, відповідно, пункту 3 частини другої статті 22, частини першої статті 23 Закону та пунктів 3 та 28 Особливостей №1178, Замовник не визначив в тендерній документації вимогу щодо підтвердження ступеню локалізації виробництва. Досліджувана закупівля (предмет закупівлі) не підпадає під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України та не здійснювалася для потреб Збройних Сил, інших військових формувань, правоохоронних органів на їх запит з подальшою передачею таких товарів на облік запитувача. Таким чином, з урахуванням того, що вартість предмета закупівлі за досліджуваною процедурою закупівлі перевищує 200 тис. гривень та не перевищує пороги, встановлені відповідними міжнародними угодами України, закупівля за досліджуваною процедурою повинна здійснюватись виключно якщо ступінь локалізації виробництва вищевказаного товару дорівнює чи

перевищує 20 відсотків у 2024 році. Здійснення закупівлі робіт, виконання яких передбачає набуття Замовником у власність товарів, визначених пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, без урахування особливостей щодо локалізації, призведе до порушення вимог пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону та пункту 3 Особливостей №1178.

При цьому, у Висновку міститься припис Офісу про усунення виявлених порушень шляхом зобов`язання здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись із правомірністю вказаного Висновку, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суспільні відносини з приводу закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, з приводу створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель та розвитку добросовісної конкуренції унормовані, насамперед, приписами, Закону України від 25.12.2015р. №922-VIII "Про публічні закупівлі" (далі за текстом - Закону України №922-VIII).

Повноваження контролю за дотриманням норм Закону України №922-VIII відповідно до ч.1 ст.1 Закону України від 26.01.1993 року № 2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі за текстом - Закон України №2939-XII) та ст.8 Закону України №922-VIII надані центральному органу виконавчої влади, уповноваженому Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (міжрегіональні територіальні органи), а способом здійснення згаданого контролю згідно з ст.5 Закону України №2939-XII та згідно з ч.1 ст.8 Закону України від 25.12.2015р. №922-VIII є, зокрема, проведення моніторингу, проведення перевірки закупівель, державний фінансовий аудит та інспектування.

Приводом для початку моніторингу згідно з ч.2 ст.8 Закону України від 25.12.2015р. №922-VIII є рішення керівника органу державного фінансового контролю (заступника керівника, уповноваженої керівником особа), котре приймається за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України №922-VIII джерелом здобуття об`єктивних даних про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель є: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За приписами ч.6 ст.8 Закону України №922-VIII заходом державного впливу/примусу за результатами моніторингу процедури закупівлі є правовий акт індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень у вигляді висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі за текстом - Висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про публічні закупівлі установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 р. № 471) (далі по тексту - Особливості).

За нормою пункту 3 Особливостей, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону № 922-VIII, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.

Згідно п.1 Особливостей, особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом №922-VIII, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей (крім випадків, передбачених абзацами четвертим - шостим цього пункту) замовники застосовують положення пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону.

Розділ X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» доповнено пунктом 6-1 Законом України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» щодо створення передумов для сталого розвитку та модернізації вітчизняної промисловості» від 16.12.2021 року №1977-IX .

Так, відповідно пп. 1 п. 6-1 розділу Х Закону України «Про публічні закупівлі» тимчасово, з 2022 року строком на 10 років, встановлюються такі особливості здійснення закупівель, якщо вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень: 1) замовник здійснює закупівлю товарів, визначених підпунктом 2 цього пункту, виключно якщо їх ступінь локалізації виробництва дорівнює чи перевищує: у 2022 році - 10 відсотків; у 2023 році - 15 відсотків; у 2024 році - 20 відсотків; у 2025 році - 25 відсотків; у 2026 році - 30 відсотків; у 2027 році - 35 відсотків; з 2028 року до дня завершення 10-річного строку дії цього пункту - 40 відсотків.

Відповідно до підпункту 1 пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі», постановою Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 №861 «Про затвердження порядків підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів та проведення моніторингу дотримання вимог щодо ступеня локалізації виробництва предметів закупівлі, внесених до переліку товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації виробництва» затверджено Порядок підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів (далі - Порядок № 861).

Згідно п.1 Порядку №861 Порядок встановлює механізм підтвердження ступеня локалізації виробництва товарів, що є предметом закупівлі і визначені підпунктом 2 пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» та додатковим переліком товарів, що затверджується Кабінетом Міністрів України відповідно до підпункту 3 пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі».

За нормою пункту 15 Особливостей предмет закупівлі визначається замовником відповідно до вимог Закону № 922-VIII та Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020р. № 708 (далі Порядок № 708).

Пунктом 22 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

За нормами пункту 3 Порядку № 708 (який встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі відповідно до Закону № 922-VIII із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 № 1749 (далі - Єдиний закупівельний словник) - предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.

Формування переліку товарів, що є предметом закупівлі, з підтвердженим ступенем локалізації здійснюється на підставі переліку товарів, визначеного в підпункті 2 пункту 61 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII, за результатами автоматичного опрацювання поданих виробником заявок на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель.

Підпунктом 2 пункту 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону визначено, що особливості здійснення закупівель, визначені цим пунктом, застосовуються до таких товарів, зокрема, як залізничні та трамвайні локомотиви і рейковий рухомий склад та супутні деталі тощо.

Відповідно до пункту 28 Особливостей №1178 тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.

Зокрема, згідно з пунктом 3 частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначається інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби -плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).

Одночасно, у частині першій статті 23 Закону визначено, що технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики (які можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг), у частині п`ятій цієї ж статті Закону вказано, що замовник може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації.

У спірних правовідносинах, за результатами моніторингу процедури закупівлі з урахуванням пояснень Замовника встановлено, що у тендерній документації Замовника за досліджуваною закупівлею на порушення пункту 13-1 Постанови Кабінету Міністрів України від 02.08.2022 №861 та, відповідно, пункту 3 частини другої статті 22, частини першої статті 23 Закону та пунктів 3 та 28 Особливостей №1178, Замовник не визначив в тендерній документації вимогу щодо підтвердження ступеню локалізації виробництва. Досліджувана закупівля (предмет закупівлі) не підпадає під дію положень Закону України «Про приєднання України до Угоди про державні закупівлі», а також положень про державні закупівлі інших міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України та не здійснювалася для потреб Збройних Сил, інших військових формувань, правоохоронних органів на їх запит з подальшою передачею таких товарів на облік запитувача. Таким чином, з урахуванням того, що вартість предмета закупівлі за досліджуваною процедурою закупівлі перевищує 200 тис. гривень та не перевищує пороги, встановлені відповідними міжнародними угодами України, закупівля за досліджуваною процедурою повинна здійснюватись виключно якщо ступінь локалізації виробництва вищевказаного товару дорівнює чи перевищує 20 відсотків у 2024 році. Здійснення закупівлі робіт, виконання яких передбачає набуття Замовником у власність товарів, визначених пунктом 6-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, без урахування особливостей щодо локалізації, призведе до порушення вимог пункту 6-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону та пункту 3 Особливостей №1178.

Водночас, у Висновку міститься припис Офісу про усунення виявлених порушень шляхом зобов`язання здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

З цього приводу, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначаються Законом України від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-ХІІ).

За приписами частини першої статті 1 Закону №2939-ХІІ (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) установлено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини другої статті 2 Закону №2939-ХІІ державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), установлено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 Положення №43 основними завданнями Державної аудиторської служби України, зокрема, є: реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Також за приписами підпункту 3 пункту 3 Положення №43 до основних завдань Держаудитслужби віднесено здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Відповідно пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Підпунктом 27 пункту 11 Положення №43 передбачено, що Голова Держаудитслужби дає в межах повноважень, передбачених законом, доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями і працівниками апарату Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів.

На виконання абзацу першого частини третьої статті 21 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» та пункту 9 Положення №43 наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року №23 «Про затвердження положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи», зокрема, затверджено Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби.

Згідно із пунктом 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) у складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території Харківської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників (пункт 3 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби).

Відповідно до покладених на нього завдань Офіс, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель (підпункт 2 пункту 4 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби).

За правилами частини першої статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель (частина третя статті 5 Закону №2939-ХІІ).

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (частина четверта статті 5 Закону №2939-ХІІ).

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону №922-VIII відповідно до частини першої якої, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

За правилами частини другої статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 указаної норми).

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина шоста статті 8 Закону №922-VIII). Вимоги до такого висновку встановлені частиною сьомою статті 8 Закону №922-VIII.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження. (частина десята статті 8 Закону №922-VIII).

Пунктом 2 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

За правилами частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Так, за висновками Верховного Суду, сформованими у постанові від 30.03.2023 року по справі №420/11945/21, Верховний Суд зауважив наступне: "... суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до Замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель. Ураховуючи те, що виявлені перевіркою порушення мали місце під час проведення цієї процедури закупівлі, а вимога відповідача спрямована на урегулювання майбутніх правовідносин, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову."

Суд також звертає увагу на те, що проведення перевірки органом державного фінансового контролю здійснюється з метою корегування роботи підконтрольного суб`єкта та приведення його діяльності відповідно до вимог законодавства. Наслідком такої перевірки є складання висновку, що містить інформацію про виявлені порушення. Одночасно, з метою коригування діяльності об`єкта перевірки, у такому висновку може бути зазначено і вимогу усунути виявлені порушення та способи їхнього усунення, що є обов`язковим до виконання. Разом з тим, у разі несуттєвості виявлених порушень, вимога органу державного фінансового контролю щодо необхідності у майбутньому вжити певних заходів, спрямованих на уникнення таких порушень, є лише превентивним заходом.

Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення, наслідком якого є визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Проте, у цій справі, імперативність оскарженого висновку полягає в тому, що його приписи зобов`язують відповідача утриматись від певних дій у майбутньому, а отже, в цій частині відповідач чітко окреслив спосіб усунення порушень.

Підсумовуючи наведене, суд зазначає, що застосований до відповідача захід впливу має лише спонукальний характер, направлений на забезпечення ним у майбутньому виконання вимог законодавства у сфері закупівель товарів та послуг, а тому не створює для позивача правових наслідків за цією закупівлею, що була предметом перевірки (зважаючи на завершення процедури торгів, визначення переможця, укладання з ним договору про закупівлю).

Аналогічні висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 14.03.2024 у справі №160/3288/21, від 01.02.2024 у справі № 160/18391/22, від 30.11.2023 року у справі №160/20791/22, від 30.03.2023 року у справі №420/11945/21.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Розподіл судових витрат слід здійснити відповідно до положень статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст.2, 6-11, 14, 77, 78, 139, 241-247, 250, 255, 257-262, 287, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (а саме: після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (а саме: протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Повний текст рішення виготовлено та підписано - 23.09.2024, з урахуванням наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Суддя Марина Лук`яненко