Справа № 240/3060/24
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/3060/24

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулися ОСОБА_1 (далі - позивачка) із позовом, в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати наказ Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 15.12.2023 №41 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 ";

- стягнути з Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області на її користь моральну шкоду в сумі 40 000,00 грн (сорок тисяч грн).

Свої позовні вимоги аргументує тим, що оскаржуваний наказ не містить суті вчиненого нею порушення та в чому конкретно виразилося неналежне виконання посадових обов`язків, які норми чинного законодавства були порушені, а також обставини, за яких мало місце порушення. Вважає, що оскільки у наказі відсутній виклад обставин справи, тому такий є немотивованим і не містить всіх передбачених законом відомостей, необхідних для висновку про наявність чи відсутність в діях працівника складу дисциплінарного проступку. Крім того, на думку позивачки, наказ Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 15.12.2023 №41 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 " не відповідає вимогам, яким має відповідати документ офіційно-ділового стилю, а його зміст суперечить висновкам Верховного Суду по аналогічним справам, є незаконним та підлягає скасуванню. Посилається на висновки Верховного Суду у постанові від 27.06.2018 по справі №664/2820/15-ц, згідно з якими притягнення особи до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При цьому зауважує, що у її присутності 14.12.2023 дисциплінарною комісією прийнято рішення про відсутність в її діях дисциплінарного проступку, про що зазначено у протоколі. Однак, 15.12.2023 з невідомих підстав, під примусом керівництва протокол був переписаний, до нього внесено недостовірні відомості. У той час, одного з членів комісії, який відмовився підписувати перероблений протокол з внесеними до нього недостовірними відомостями про результати перевірки, у подальшому стали переслідувати, такі дії призвели до його вимушеного звільнення із роботи.

Позивачка, вважаючи наказ Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 15.12.2023 №41 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 " протиправним та таким, що порушує її права, звернулася до суду за їх захистом.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

02.04.2024 від представника Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області (далі також відповідач, ЖРДА) надійшов до суду відзив на позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх безпідставність. Пояснює, що про проведення перевірки позивачка була повідомлена листом Житомирської обласної військової адміністрації від 31.10.2023 №6114/2-23/41, тобто за 14 днів, однак жодних дій для приведення документів відповідно до норм чинного законодавства, упорядкування справ у відділі та інших дій, не вчинила. Зауважив, що позивачка була запрошена на засідання дисциплінарної комісії 14.12.2023, члени комісії опитали її з приводу проведеної перевірки. за інформацією викладеною у протоколі №3 позивачка погодилася з виявленими порушеннями, але повідомила, що вони не суттєвими, які можуть спричинити негативні наслідки роботи відділу, і були усунені про що повідомлено обласну державну адміністрацію. Проте голосування за результатами засідання члени дисциплінарної комісії прийшли до висновку про те, що виявлені перевіркою порушення, з якими позивачка погодилася, виникли в результаті неналежного виконання нею посадових обов`язків, у зв`язку із чим вирішили підготувати висновок про наявність у діях позивачки дисциплінарного проступку та підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Крім того, не погоджується із твердженнями позивачки про невручення їй оскаржуваного наказу, оскільки такий їй відправлено через застосунок Viber на стільниковий номер: НОМЕР_1 , про що складено відповідний акт передбачений ст.7 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану" та постанови Кабінету Міністрів України №1042 від 11.12.2019 "Про затвердження Порядку фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку. При цьому наголошує про наявність у суб`єкта владних повноважень дискреційних повноважень при розгляді питання про визначення певного виду дисциплінарного стягнення. Додатково зазначає, що позивачка 23.01.2024 звільнена із займаної посади за згодою сторін, що свідчить про взаємну домовленість між працівником та установою і виключає факт тиску чи примусу.

Положення ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає за необхідне вказати наступне.

За змістом позовних вимог встановлено, що ОСОБА_1 з 02.11.2006 перебувала на державній службі на різних посадах в Житомирській районній державній адміністрації Житомирської області.

З 10.01.2022 по 23.01.2024 позивачка займала посаду начальника відділу ведення державного реєстру виборців апарату Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області.

14.11.2023 на підставі наказу керівника апарату Житомирської обласної військової адміністрації від 13.11.2023 №20 проведено перевірку стану організації роботи відділу ведення Державного реєстру виборців апарату Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області (далі - відділ), начальником якого була позивачка.

Про заплановану перевірку позивачку повідомлено листом Житомирської обласної військової адміністрації від 31.10.2023 №6114/2-23/41.

Під час проведення перевірки, посадовими особами відділу адміністрування Державного реєстру виборців апарату Житомирської обласної військової адміністрації встановлені порушення, зміст яких викладено у акті перевірки стану організації роботи органу ведення Державного реєстру виборців від 14.11.2023 та надано рекомендації щодо приведення роботи відділу відповідно до вимог чинного законодавства.

На підставі матеріалів проведеної перевірки та резолюції начальника Житомирської обласної військової адміністрації щодо приведення роботи відділу відповідно до чинного законодавства та вжиття дієвих заходів щодо недопущення порушень у майбутньому, керівником апарату Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області прийнято рішення про початок дисциплінарного провадження по виявлених порушеннях (наказ від 27.11.2023 №35 "Про порушення дисциплінарного провадження").

За наслідками розгляду дисциплінарної справи Дисциплінарною комісією 15.12.2023 підготовлено подання про наявність у діях позивачки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" (неналежне виконання посадових обов`язків) та ознайомлено позивачку з усіма матеріалами дисциплінарної справи.

В той же день керівником апарату Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області винесено наказ від 15.12.2023 №41 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 ", яким за невиконання посадових обов`язків застосовано до неї дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

З прийнятим наказом позивачка не погоджується, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку із чим звернулася до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірних правовідносин, суд зважає на наступне.

Частинами 2-3 статті 5 Закону України "Про державну службу" №889-VIII від 10.12.2015 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №889-VIII) встановлено, що відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Разом з тим правові підстави припинення державної служби на цей час регулюються виключно Розділом IX "Припинення державної служби" Закону.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч.1 ст.65 Закону №889-VIII).

Дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби.

Частиною 3 статті 66 Закону №889-VIII передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (ч.7 ст.66 Закону №889-VIII).

За змістом ч.1 ст.67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Частиною 2 статті 67 Закону №889-VIII визначено, що обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень;

3) високі показники виконання службових завдань;

4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до ч.4 ст.67 Закону №889-VIII обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього;

4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп;

5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, положеннями Закону №889-VIII визначено як пом`якшуючі обставини так і обтяжуючі, які беруться до уваги членами дисциплінарної комісії при розгляді дисциплінарної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення (абз.2 ч. 2 ст. 69 Закону № 889-VIII).

Зокрема, Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 (далі - Порядок 1039) визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (п. 1 Порядку 1039).

Згідно п.2 Порядку 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Рішення про порушення дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення - стосовно інших державних службовців (п. 3 Порядку 1039).

Дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження (п. 4 Порядку 1039).

Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів (п. 5 Порядку 1039).

Вказаний Порядок 1039 містить положення щодо формування дисциплінарної комісії, її складу, повноважень та обов`язків, засади роботи комісії та формування дисциплінарної справи (пункти 7-22 Порядку 1039).

Відповідно до п. 25 Порядку 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до п. 26 та п. 27 Порядку 1039, документи та матеріали, що долучаються до дисциплінарної справи, повинні відповідати вимогам щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами в державному органі. Дисциплінарна справа формується з урахуванням вимог порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами, затвердженого НАДС.

Пунктом 31 Порядку 1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.

Державний службовець, серед визначеного, має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

До моменту внесення суб`єкту призначення пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії відповідно до пункту 35 цього Порядку матеріали дисциплінарної справи можуть надаватися для ознайомлення в паперовій або електронній формі працівниками спеціального структурного підрозділу НАДС, секретарем дисциплінарної комісії державному службовцю та/або уповноваженому ним представнику за їх письмовою заявою, в якій зазначається електронна адреса для листування, надсилання матеріалів дисциплінарної справи. Така заява може подаватися в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису (п. 31-1 Порядку 1039).

За результатами ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи (п. 31-2 Порядку 1039).

Пунктом 33 Порядку 103 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні (п. 34 Порядку 1039).

За п. 35 Порядку 1039 комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

Відповідно до п. 36 Порядку 1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.

Вказаний пункт 36 Порядку 1039 узгоджується із положенням ст. 69 Закону № 889-VIII.

За ст. 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до ст. 73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до ст. 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

У той час, посадовою інструкцією, затвердженою т.в.о керівника апарату Житомирської районної державної районної адміністрації Ольгою Гаврилюк визначені основні посадові обов`язки начальник відділу, метою посади є забезпечення ведення Державного реєстру виборців, до якого заносяться відомості про громадян України, які мають право голосу відповідно до статті 70 Конституції України і проживають або перебувають на території села, селища які входять до складу району, а також які проживають або перебувають за межами України; складання та уточнення списків виборців для проведення виборів і референдумів.

Як свідчать матеріали справи, за результатами перевірки складено акт перевірки стану організації роботи органу ведення Державного реєстру виборців від 14.11.2023 та надано рекомендації щодо приведення роботи відділу відповідно до вимог чинного законодавства. Із складеним актом ознайомлено позивачку, про що свідчить її підпис.

Представник відповідача вважає, що у зв`язку із виявленими порушеннями виконання відділом рішень Центральної виборчої комісії, зокрема, щодо ведення належним чином документації, виникли ризики стосовно засад ведення Реєстру, викладені в акті перевірки. При цьому, спростовуючи вказане позивачка зауважила, що такі наслідки не настали, а передумови для їх настання - усунуті.

Під час судового розгляду справи встановлено, що за результатами запланованої перевірки відділу ведення Реєстру апарату Житомирської районної державної адміністрації проведеної перевірки встановлені наступні порушення:

1) постанови ЦВК, якими відділ керується в роботі в ході опрацювання персональних даних виборців, відсутні у відповідній справі.

За поясненнями позивачки наданими під час розгляду дисциплінарної справи стосовна вказаного порушення більшість постанов ЦВК, якими керується відділ у роботі, в ході опрацювання персональних даних виборців роздруковані та знаходяться в папці (04-01)). Тобто, з метою усунення допущених прорахунків та вдосконалення організації роботи відділу до номенклатури справ (справи) за № 04-01 долучено Постанови ЦВК, якими відділ керується в роботі.

2) наявність 2 вакантних посад у відділі.

Як пояснила позивачка 5 працівників працюють (1 працівник працює 6-годинний робочий день, згідно з наказом керівника апарату райдержадміністрації від 24.11.2023 № 150-к, 1 працівник переведений на дистанційну роботу поза приміщенням райдержадміністрації в будь-якому місці за власним вибором та з використанням інформаційно-комунікаційних технологій, відповідно до наказу керівника апарату районної державної адміністрації від 21.08.2023 №101-к). З метою усунення прорахунків кадрової роботи, пов`язаних із наявністю вакантних посад, вирішується питання про доручення сектору управління персоналом апарату Житомирської райдержадміністрації вжити заходів щодо надання пропозицій про переведення осіб на вакантні посади та вжиття інших заходів згідно з чинним законодавством.

3) у журналі реєстрації звернень громадян відсутні відмітки про опрацювання звернень щодо надання персональних даних.

З приводу вказаного порушення позивачка зауважила, що з метою вжиття низки організаційних та дієвих заходів щодо приведення роботи відповідно до чинного законодавства забезпечено ведення належним чином в електронному форматі журналу реєстрації звернень громадян.

4) документи щодо обліку виборчих дільниць у відділі відсутні (за виключенням часткового опрацювання одного доручення ЦВК).

Як пояснила позивачка документи щодо обліку виборчих дільниць у відділі відсутні, у зв`язку із закінченням строку зберігання 1 рік ст.296-г та згідно з актом від 02.01.2023 №1 вилучені для їх знищення документів, як документів не внесених до Національного архівного фонду. Крім того зауважила, впорядковано номенклатуру справ шляхом їх систематизації, доповнення окремих справ та документів службового користування, які загалом відповідали переліку типових документів, що створюються під час діяльності органів державної влади із зазначенням строків зберігання документів. Вказала, що оригінал номенклатури справ апарату райдержадміністрації на 2023 рік (схвалено протоколом засідання ЕК архівного відділу Житомирської РДА 31.01.2023) та акт про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду (від 02.01.2023 №1) зберігаються у відділі документообігу, звернень громадян та контролю апарату Житомирської РДА, копії знаходяться у відділі.

5) виявлено відсутність копій документів, які вказані у заяві виборця, а також копії документів, які не зазначені у заяві.

На виконання встановлено порушення, позивачка вказала, що у відділі встановленні картридери для зчитування електронних документів. Копії зберігаються в системі АІКС (ДРВ). Доопрацьовано заяви у яких були відсутні відмітки "копія паспорта".

6) номенклатура справ затверджена у 2023 році, подання з відомостями періодичного поновлення приймаються відділом з порушенням порядку оформлення відомостей, справи не впорядковані, номенклатура потребує переоформлення.

За поясненнями позивачки справи сформовані відповідно до вимог "Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях"; документи, які утворюються у відділі, були внесені до номенклатури справ та визначені строки зберігання відповідно до "Переліку типових документів, що створюються під час діяльності органів державної влади та місцевого самоврядування, інших установ, підприємств, організацій із зазначенням строків зберігання документів".

7) документи, термін дії яких минув, вилучені з обігу у встановленому порядку. Акти на знищення документів відсутні.

За твердженнями позивачки акти на знищення документів є в наявності, зокрема від 02.01.2023 №1 про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду.

8) у посадових інструкціях працівників відділу відсутнє положення про адміністратора безпеки відділу, виконуючого обов`язки адміністратора безпеки на час відсутності адміністратора безпеки. Посадові обов`язки та головного спеціаліста потребують конкретизації та впорядкування.

Як пояснила позивачка відповідно до рекомендацій, внесено доповнення до посадових інструкцій державних службовців - головних спеціалістів відділу ведення Державного реєстру виборців апарат Житомирської райдержадміністрації від 27.11.2023. Крім того, додатково опрацьовано посадові інструкції працівників відділу шляхом доповнення окремих пунктів виконання організаційно розпорядчих функцій, впорядковано посадові обов`язки працівників відділу.

9) посадові інструкції працівників не містять покладання обов`язків начальника відділу на період відсутності начальника відділу.

У спростування вказаного позивачка зауважила про наявність наказу Житомирської райдержадміністрації "Про призначення відповідальних осіб за забезпечення застосування електронного підпису" від 26.01.2022 №7-од.

- посадові інструкції начальника відділу та головного спеціаліста потребують конкретизації та впорядкування. За поясненнями позивачки до посадових інструкцій начальника та головних спеціалістів відділу ведення Державного реєстру виборців апарату Житомирської райдержадміністрації від 27.11.2023 внесено доповнення до розділу "Основні посадові обов`язки".

Разом з тим, як зауважила позивачка, з метою недопущення прорахунків у роботі відділу, на спільній нараді працівників відділу обговорено питання результатів перевірки та зосереджено їх увагу на недопущенні у подальшому порушень норм чинного законодавства та нормативно-правових актів, що регулюють і забезпечують діяльність відділу.

Проаналізувавши встановлені обставини справи слід відмітити, позивачкою визнано, що дійсно мали місце порушення в роботі відділу начальником якого вона була на момент перевірки, але такі за рекомендаціями були усунуті, про що повідомлено Житомирську обласну військову адміністрацію. Однак, суд вважає за необхідне врахувати, що за кожним конкретним порушенням позивачкою надано пояснення та викладені шляхи їх усунення. У той час, відповідач не заперечує, що встановлені порушення по можливості виправлені позивачкою. Крім того слід звернути увагу на той факт, що протягом роботи в райдержадміністрації позивачка не мала дисциплінарних стягнень, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б", оцінювалися позитивно. ОСОБА_3 протягом звітного періоду 2023 року підвищувала кваліфікацію за різними видами програм та отримала 3,65 кредитів, що є пом`якшуючими обставинами. У той час обтяжуючою обставиною відповідач вважає, той факт, що позивачка ставить під сумнів характер виявлених порушень, не визнає вчинення нею дисциплінарного проступку, а саме неналежного виконання нею посадових обов`язків. Натомість, як свідчать законодавчо закріплені норми, відповідно до ч.4 ст.67 Закону №889-VIII такі обставини не належать до обтяжуючих, а тому такі твердження не приймаються судом до уваги.

Отже, за встановлених судом фактичних обставини справи, суд дійшов висновку про те, що дисциплінарне провадження проведено уповноваженими представниками відповідача опосередковано, формально та без встановлення всіх обставин, що мають значення для повного та об`єктивного проведення останнього, з огляду на що, на переконання суду, комісією не встановлено підстав та умов, необхідних, в силу вимог Закону №№889-VIII для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Під час розгляду даного спору, суду стороною відповідача так і не було надано беззаперечних та достатніх доказів, які б підтверджували висновки дисциплінарного провадження та давали б підстави для притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності у виді - догани. При цьому, суд враховує, що наявність порушень, які мали ризик настання негативних наслідків у діяльності відділу усунуті позивачкою до настання таких ризиків.

Згідно з приписами ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Щодо виплати відповідачем позивачу моральної шкоди, заподіяну внаслідок затримки розрахунку при звільненні зі служби, у розмірі 40 000 гривень, суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року №4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Натомість, як свідчать матеріали справи позивачкою не надано суду доказів спричинення їй моральної шкоди, у чому вона полягає, не доведено причинних зв`язків між завданою шкодою та конкретними неправомірними діями відповідача, тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги в зазначеній частині не підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню.

Питання про розподіл судових витрат судом вирішується відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст.77, 139, 243, 246, 255, 293, 295, 297 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_2 ) до Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області (вул. Лесі Українки, 1, м. Житомир,10003. ) про визнання незаконним та скасування наказу, стягнення моральної шкоди, задовольнити частково.

Визнати незаконним та скасувати наказ Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області від 15.12.2023 №41 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 ".

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської районної державної адміністрації Житомирської області сплачений судовий збір в розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 20 вересня 2024 р.

20.09.24