Справа № 380/18498/24
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань продовження процесуального строку

24 вересня 2024 рокусправа № 380/18498/24

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сподарик Н.І., перевіривши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАФІК МЕНЕДЖЕМНТ» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и л а:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАФІК МЕНЕДЖЕМНТ» (79021, Львівська область, м.Львів, вул.Кульпарківська,93; ) до Головного управління ДПС у Львівській області (79003, Львівська область, м. Львів, вул. Стрийська, 35; ), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, пл. Львівська, 8; ) із вимогами:

- визнати протиправними та скасувати:

1. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10709136/39612538 від 12.03.2024;

2. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10709135/39612538 від 12.03.2024;

3. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10844094/39612538 від 04.04.2024;

4. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10844093/39612538 від 04.04.2024;

5. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10844095/39612538 від 04.04.2024;

6. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10904195/39612538 від 16.04.2024;

7. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10925800/39612538 від 18.04.2024;

8. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10925801/39612538 від 18.04.2024;

9. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10925799/39612538 від 18.04.2024;

10. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №11044502/39612538 від 14.05.2024;

11. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №11044501/39612538 від 14.05.2024;

12. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №10925798/39612538 від 18.04.2024;

13. Рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних №11398044/39612538 від 17.07.2024;

- зобов`язати Державну податкову службу України вчинити дії щодо реєстрації (зареєструвати) в Єдиному державному реєстрі податкових накладних датою їх подачі наступні податкові накладні:

1) Податкову накладну №6 від 04.10202;

2) Податкову накладну №64 від 22.12.202;

3) Податкову накладну №2 від 01.11.2021;

4) Податкову накладну №4 від 01.11.2021;

5) Податкову накладну №5 від 01.11.2021;

6) Податкову накладну №40 від 09.11.2021;

7) Податкову накладну №46 від 12.11.2021;

8) Податкову накладну №47 від 12.11.2021;

9) Податкову накладну №49 від 12.11.2021;

10) Податкову накладну №3 від 01.12.2021;

11) Податкову накладну №6 від 03.12.2021;

12) Податкову накладну №49 від 16.12.2021;

13) Податкову накладну №7 від 07.11.2022.

Ухвалою суду від 09.09.2024 позовну заяву залишено без руху, а позивачеві надано строк для усунення виявлених недоліків десять днів з дня вручення цієї ухвали у такий спосіб: скерувати заяву про усунення недоліків позовної заяви (вказати номер справи та прізвище судді), до якої додати:

- уточнену позовну заяву приведену у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, із заявленими вимогами, що мають єдині підстави виникнення та доказування яких спирається на однакові докази, або подати до суду окремі позови у відповідності до визначеного позивачем предмета спору;

- позовну заяву у паперовому вигляді, із належним чином засвідченими письмовими доказами;

- докази доплати судового збору в сумі 31491,20 грн;

Як вбачається з матеріалів справи, вказана копія ухвали була доставлена до електронного кабінету позивача 09.09.2024 о 18 год. 51 хв, про що свідчить довідка про доставку електронного листа від 09.09.2024.

19.09.2024 за вх.№69849 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Вважає, що будь-які недоліки позовної заяви відсутні, просить прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження у справі.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає таке.

Оцінюючи доводи позивача про помилковість обрахунку розміру судового збору за подання позовної заяви у цій справі, суд враховує практику Верховного Суду, що була сформована за наслідками вирішення такого процесуального питання (зокрема, але не виключно постанови від 12 листопада 2019 року (справа № 640/21330/18), від 5 червня 2020 року (справа № 280/5161/19), від 5 лютого 2021 року (справа № 400/2863/19), від 2 грудня 2021 року (справа № 280/5145/19), від 8 лютого 2022 року (справа № 400/6051/21).

Так, у вказаних постановах Верховний Суд сформулював висновок про те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою. Відповідно, вимоги про скасування рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання її зареєструвати Верховний Суд визнає однією вимогою немайнового характеру.

Ці висновки в подальшому Верховний Суд підтримав у постановах 16 травня 2024 року у справі № 500/4836/23, від 21 вересня 2023 року у справі № 160/20444/21, від 24 квітня 2023 року у справі № 300/3800/22.

Тому, суд погоджується з твердженням представника позивача щодо сплати судового збору у належному розмірі.

Суд зазначає, що позовна заява подана до суду через систему "Електронний суд".

Відповідно до частини восьмої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 122 розділу V Перехідні положення Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи можуть розглядатися (формуватися та зберігатися) в паперовій, електронній чи змішаній формі залежно від наявних у суді можливостей.

Документи, що надійшли до суду в електронній формі, за потреби можуть роздруковуватися та приєднуватися до матеріалів справи у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами у формах, визначених Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При цьому, суд звертає увагу, що Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 року № 26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Вказаним Рішенням Рада суддів України закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при поданні значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

Також, відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Отже, враховуючи вищенаведене, судом запропоновано подати до суду позовну заяву у паперовому вигляді, із належним чином засвідченими письмовими доказами.

В той же час, в ухвалі від 09.09.2024 суд зазначив про необхідність подання уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, із заявленими вимогами, що мають єдині підстави виникнення та доказування яких спирається на однакові докази, або подати до суду окремі позови у відповідності до визначеного позивачем предмета спору.

Представник позивача зазначив, що зі змісту позовної заяви вбачається, що підставою звернення позивача з позовом до суду стало прийняття відповідачем рішень про зупинення реєстрації податкових накладних та рішень про відмову в реєстрації податкових накладних після того, як позивачем було подано документи на підтвердження реальності здійснення операцій, за результатами яких сформовано такі накладні. Як спосіб захисту порушеного права, яке полягає у відмові зареєструвати податкові накладні, позивач просить суд зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні.

Втім, суд не погоджується з такими твердженнями представника позивача.

Як судом зазначалось в ухвалі від 09.09.2024 у цій справі, відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Так, в силу приписів статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються пов`язаністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же підстав або доказів.

Метою об`єднання позовних вимог є можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.

Під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги. Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача.

Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення спору. Позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Як вбачається із заявлених позивачем вимог, позивачем оскаржуються рішення ГУ ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкових накладних, в загальній кількості 13 штук. Оцінюючи пов`язаність вимог підставами виникнення і поданими доказами, слід враховувати, що у відповідності до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Поряд з цим, аналізуючи зміст позовної заяви та додані до неї документи, суд наголошує, що підстави позову, у даному випадку, є індивідуальними, оскільки було прийнято 13 різних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які були складені позивачем під час здійснення господарських операцій щодо різних наданих послуг, що також супроводжуються різними доказами та підставами їх виникнення.

А саме, з позовної заяви та доданих до неї доказів, судом встановлено, що позивачем було укладено договір субпідряду з ТзОВ «РОАД КОНСТРАКШН» №27/09 від 27.09.2021, договір підрядних робіт з ТзОВ «АГРОШЛЯХБУДСЕРВСІ-СТРИЙ» №1/011002021 від 01.10.2021, договір субпідряду №14/09-2 від 14.09.2021 з ТзОВ «РОАД КОНСТРАКШН», договір підрядних робіт №1/01112021 від 01.11.2021 з ТзОВ №СЕПІА РЕНТ», договір підрядних робіт №01/21 від 01.11.2021 з Воловецьким КП №АГРОШЛЯХБУД», договір підрядних робіт №11/11 від 11.11.2021 з ТзОВ №ДОРСПЕЦТЕХНІКА».

У зв`язку з виконанням зазначених договорів з різними контрагентами, позивачем було складено та подано на реєстрацію 13 податкових накладних.

Комісією Головного управління ДПС в Львівській області прийнято 13 різних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які були подані позивачем на реєстрацію.

Суд зауважує, що до кожної з податкових накладних надавались різні документи, складені за результатами виконання різних договорів, з різними контрагентами.

Більше того, Комісією Головного управління ДПС в Львівській області прийнято оскаржувані рішення з різних підстав.

Суд наголошує, що представник позивача у позовній заяві просить суд розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

В свою чергу, відповідно до статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Таким чином, оскільки позивачем у даній позовній заяві об`єднано вимоги, які за заявленим предметом та підставами не можуть бути розглянуті одночасно, суд не вбачає наявності підстав для відкриття провадження у справі, оскільки зазначені недоліки позовної заяви свідчать про її невідповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на зазначене, суд вважає, що позивачем недоліки позовної заяви не усунуті в повній мірі.

Суд зазначає, що допущене позивачем порушення не є формальним, оскільки фактично унеможливлює розгляд справи за вимогами, не пов`язаними між собою підставою їх виникнення та відповідними доказами.

При вирішенні питання про продовження позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви суд керувався таким.

Відповідно до ст.119 Кодексу адміністративного судочинства України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

Згідно ч.2 ст.121 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи наведене, а також принцип розумності строків вчинення процесуальних дій, суд приходить висновку продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви у справі №380/18498/24 на десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст.119, 121, 169, 171, 243, 248, 250, 256, 293-295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

продовжити товариству з обмеженою відповідальністю «ТРАФІК МЕНЕДЖЕМНТ» строк для усунення недоліків позовної заяви у справі №380/18498/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ТРАФІК МЕНЕДЖЕМНТ М» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, встановлений ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 09.09.2024, на десять днів з дня отримання копії цієї ухвали в частині подання уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, із заявленими вимогами, що мають єдині підстави виникнення та доказування яких спирається на однакові докази, або подати до суду окремі позови у відповідності до визначеного позивачем предмета спору.

Копію ухвали скерувати на адресу позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Сподарик Наталія Іванівна