Справа № 560/10062/24
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

23 вересня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії,

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому просить:

- визнати протиправною відмову Національного агентства з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, шляхом вилучення з Реєстру відомостей про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного корупційного проступку щодо порушення вимог частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції" в частині несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни майнового стану;

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції внести зміни до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, шляхом вилучення з Реєстру відомостей про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного корупційного проступку щодо порушення вимог частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції" в частині несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни майнового стану.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що оскільки Хмельницькою митницею винесено наказ про зняття з неї дисциплінарного стягнення, відомості про позивачку мають бути виключені з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. Додатково, в обґрунтування своєї правової позиції покликалась на суперечність між п. 8 розділу ІІ Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та ст. 79 Закону України "Про державну службу".

Від відповідача надійшов відзив на позов, у якому НАЗК позовні вимоги не визнало, просило відмовити у їх задоволенні та зазначило, що перелік підстав для вилучення з Реєстру даних про особу є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає. При цьому, наказ про зняття дисциплінарного стягнення не може бути підставою для вчинення відповідних дій, оскільки зняття дисциплінарного стягнення не підміняє собою скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення. Додатково відповідач зазначив, що внесення до Реєстру відомостей про особу не впливає на її юридичне становище, не змінює характеру й обсягу її прав, обов`язків та існуючого стану правовідносин.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 11.07.2024 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

ОСОБА_1 займає посаду старшого державного інспектора митного поста "Славута" Хмельницької митниці ДФС, є державним службовцем.

Постановою Хмельницького міськрайонного суду від 19.03.2019 року по справі №686/2638/19, яка набрала законної сили 30.03.2019 року, ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопору шення, передбаченого частиною другою статті 172-6 КУпАП та звільнено від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Наказом від 17.04.2019 року №77-о Про застосування дисциплінарного стягнення Хмельниць кою митницею ДФС ОСОБА_1 було при тягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

На підставі вказаного наказу про позивача внесено відомості до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не допустила порушень трудової дисципліни і проявила себе як сумлінний працівник, керуючись статтею 79 Закону України "Про державну службу" наказом Хмельницької митниці ДФС від 28.10.2019 N 198-о із ОСОБА_2 знято раніше накладене стягнення - догана, оголошене наказом від 17.04.2019 N 77-о.

У зв`язку з наведеним, позивачка звернулась до НАЗК із зверненням від 13.06.2024 про вилучення відносно неї відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Листом від 24.06.2024 відповідач у задоволенні заяви відмовив, у зв`язку з тим, що до НАЗК не надходило розпорядчих документів або судових рішень про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Вважаючи вказану відмову протиправною, позивачка звернулась до суду.

ІV. ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до статті 1 Закону України від 10.12.2015 N 889-VIII "Про державну службу" (далі Закон N 889-VIII) державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції (частина перша статті 8 Закону N 889-VIII).

Відповідно до статті 64 Закону N 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (стаття 65 Закону N 889-VIII).

Відповідно до частини третьої статті 66 Закону N 889-VIII, у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

У свою чергу, положеннями пункту 1 частини першої статті 3 Закону України від 14.10.2014 N 1700-VII "Про запобігання корупції" (далі Закон N 1700-VII) передбачено, що суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі, державні службовці.

Відповідно до вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону N 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до статті 61-1 Закону N 1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

При цьому, Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (частина перша статті 4 Закону N 1700-VII).

До повноважень Національного агентства належать забезпечення ведення, зокрема, Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення ( далі - Реєстр) (пункт 9 частини першої статті 11 Закону N 1700-VII).

Статтею 59 Закону N 1700-VII встановлено, що відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про накладення дисциплінарного стягнення за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження до Національного агентства від кадрової служби державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, а також підприємства, установи та організації завіреної в установленому порядку паперової копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

На виконання наведених вимог Закону N 1700-VII рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018 N 166 затверджено Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі Положення).

Відповідно до пунктів 2, 3 Розділу І Положення реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстр ведеться з метою:

1) забезпечення єдиного обліку осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення;

2) забезпечення в установленому порядку проведення спеціальної перевірки відомостей стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком;

3) аналізу відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, з метою визначення сфер державної політики та посад, пов`язаних з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, з найбільш корупційними ризиками, а також формування та реалізації державної антикорупційної політики;

4) аналізу відомостей про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Реєстратором Реєстру (далі - Реєстратор) є самостійний структурний підрозділ апарату Національного агентства, що вносить або вилучає відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної та цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень (підпункт 1 пункту 7 Розділу І Положення).

Пунктом 2 Розділу II Положення установлено, що підставою для внесення Реєстратором відомостей про особу, яку притягнуто до відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, є, зокрема, засвідчена в установленому порядку паперова копія розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення.

Сторонами не заперечується, що у зв`язку з порушенням вимог частини2 статті 52 Закону N 1700-VII до позивача наказом від 17.04.2019 N 77-о застосовано дисциплінарне стягнення догана та внесено відповідні відомості до Реєстру.

Факт внесення НАЗК відомостей до Реєстру позивачкою не оскаржувався і не був визнаний у судовому порядку протиправним, так само як і не оскаржувався наказ Хмельницької митниці від 17.04.2019 N 77-о.

Пунктом 8 Розділу II Положення визначено чіткий перелік підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, який розширено тлумаченню не підлягає.

Так, підставами для вилучення відповідних відомостей є:

1) ухвала суду про скасування вироку;

2) винесення виправдувального вироку;

3) відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження;

4) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;

5) розпорядчий документ або судове рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення;

6) заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Обґрунтовуючи позов, ОСОБА_1 зазначає, що наказом Хмельнциької митниці з неї знято дисциплінарне стягнення, застосоване наказом від 17.04.2019 N 77-о, що, на її думку, є підставою для вилучення з Реєстру відповідних даних.

Однак, з такою позицією суд не погоджується, враховуючи таке.

За загальним правилом, скасування дисциплінарного стягнення пов`язане із відсутністю ознак дисциплінарного проступку.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 79 Закону N 889-VIII, якщо державний службовець не вчинив нового порушення цього Закону, інших нормативно-правових актів у сфері державної служби і виявив себе сумлінним службовцем, дисциплінарне стягнення стосовно нього може бути знято до закінчення року, протягом якого воно було накладено, але не раніше ніж через шість місяців з дня накладення дисциплінарного стягнення. Право на дострокове зняття дисциплінарного стягнення належить суб`єкту призначення, що його застосував.

Тобто, зняття дисциплінарного стягнення не підміняє собою скасування розпорядчого документа на підставі якого таке стягнення застосоване. Так, буквальне розуміння вказаної норми Закону N 889-VIII свідчить про те, що дострокове зняття дисциплінарного стягнення є заохочувальною обставиною і може застосовуватись у випадку сумлінної поведінки державного службовця та подальшого недопущення ним порушень законодавства.

Наведене підтверджується також змістом наказу від 28.10.2019 N 198-о, відповідно до якого ОСОБА_1 не допустила порушень трудової дисципліни і проявила себе як сумлінний працівник.

З огляду на викладене, суд погоджується з позицією відповідача про відсутність підстав для виключення щодо ОСОБА_1 даних з Реєстру у зв`язку із зняттям дисциплінарного стягнення.

Також суд вважає необґрунтованими покликання позивачки на положення статті 79 Закону України "Про державну службу", оскільки дана норма не регулює порядок формування та ведення Реєстру, що виключає можливість застосування її як підставу для вилучення відомостей про особу з Реєстру.

Формування, ведення та надання відомостей з Реєстру здійснюватися Національним агентством виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, діяльність Національного агентства, щодо ведення Реєстру полягає в офіційному фіксуванні відомостей про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, згідно із відповідним розпорядчим документом чи рішенням суду, і така дія є похідною від них.

Згідно із частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, враховуючи вищевикладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.

Підстави для перерозподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 НОМЕР_1 )
Відповідач:Національне агентство з питань запобігання корупції (бульв. Миколи Міхновського, 28,м. Київ,01103 40381452)

Головуюча суддя Д.Д. Гнап