Справа № 500/5087/24
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/5087/24

24 вересня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Баб`юка П.М., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання та про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про розгляд у судовому засіданні з повідомленням сторін адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Державної служби морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства України , в особі Подільсько-Карпатського міжрегіонального управління про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Тернопільського окружного адміністративного суду із позовом до Державної служби морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства України, в особі Подільсько-Карпатського міжрегіонального управління про визнання протиправною та скасування постанови №1 від 30.07.2024 про накладення адміністративно-господарського штрафу у розмірі 51000,00 грн.

Ухвалою судді від 21.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження за матеріалами справи, без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

10.09.2024 до суду від Державної служби морського і внутрішнього водного транспорту та судноплавства України надійшло клопотання, в якому представник просить:

постановити ухвалу про розгляд справи № 500/5087/24 за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням;

у разі відмови у задоволенні клопотання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням, постановити ухвалу про розгляд справи № 500/5087/24 в порядку спрощеного позовного провадження у судовому засіданні із викликом сторін.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі цього вимагає, для повного і всебічного встановлення обставин справи.

Представник, з посиланням на ст.220 КАС України, вказує, що ними подано клопотання про долучення та дослідження в судовому засіданні електронних доказів, а саме, записи з відеореєстраторів № 111300722 та № 111300721 та зазначає, що дослідження останніх повинно відбуватись у чітко регламентованому адміністративним процесуальним законодавством порядку.

Зазначає, що відповідач мас бажання викласти під час слухання справи свої аргументи, досліджувати докази відповідно до вимог процесуального законодавства, в разі необхідності заявити відповідні клопотання, а спрощена форма розгляду не дасть можливості в повній мірі скористатись принципами змагальності, що, на його переконання, зумовлює необхідність призначення справи до розгляду з викликом учасників судового процесу.

Крім того вказує, що системний аналіз частини першої та частини шостої статті 12 КАС України, встановлює процесуальний порядок розгляду справ, що стосуються спорів щодо прийняття на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби за позовом осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, а саме у порядку загального позовного провадження.

Також, 17.09.2024 від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій представник просить розгляд справи проводити в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, посилаючись на положення ч.7 ст.262 КАС України.

Щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини третьої статті 257 КАС України при наявності обґрунтованого клопотання сторони.

Згідно частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина друга статті 257 КАС України).

Так, частиною четвертою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Також частиною 4 статті 12 КАС України визначено справи які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження.

Спір у даній справі не належить до категорії вказаних спорів, вирішення яких визначено лише у загальному провадженні.

Крім цього суд зауважує, що спір у даній справі стосується оскарження постанови начальника Подільсько-Карпатського міжрегіонального управління №1 від 30.07.2024 про застосування адміністративно-господарських санкцій (штрафів), передбачених статтею 74 Закону України "Про внутрішній водний транспорт", а не, як зазначає представник відповідача, щодо прийняття на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, службових осіб, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займає відповідальне та особливо відповідальне становище. При цьому, позивач не є такою особою.

Суд не заперечує, що спірні правовідносини впливають на права та обов`язки відповідача, однак, вказане не є безумовною підставою для розгляду справи в загальному позовному провадженні.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. (ч.1 ст.2 КАС України)

Суд зазначає, що у вказаній справі судом вчинено дії щодо підготовки її до судового розгляду, отримано процесуальні заяви по суті справи від її учасників та зібрано докази на підтвердження обставин, які зазначені сторонами у вказаних заявах. Справа перебуває на стадії розгляду справи по суті та прийняття рішення.

Разом з тим, представником відповідача не наведено будь-яких обставин неможливості продовження розгляду даної справи в порядку спрощеного провадження (необхідність зібрання додаткових доказів, призначення експертизи, тощо).

При цьому, відповідно до ч.6 ст.260 КАС України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Таким чином, перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження передбачає розгляд справи спочатку, що значно збільшить строки її розгляду, та може призвести до порушення основних принципів та завдань адміністративного судочинства.

Щодо розгляду справи в судовому засіданні з викликом сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

За приписами частини шостою статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі незначної складності та не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, розгляд цієї справи можливий за наявними у ній доказами та матеріалами.

При цьому, суд звертає увагу на те, що усні пояснення учасників справи в судовому засіданні не є доказами в розумінні КАС України, а направленні лише на уточнення обставин (за необхідності), які наведені у поданих заявах по суті справи (позові, відзиві, та інших), а сторони не позбавленні можливості повноцінно користуватися своїми процесуальними правами (подавати суду заяви, клопотання, докази) для захисту своїх прав та інтересів, і мають право висловлювати свою позицію та спростовувати доводи опонентів письмово.

Щодо посилання представника відповідача на неможливість дослідження та відтворення наданого ним відеозапису без проведення судового засідання суд зазначає наступне.

Розгляд даної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), натомість, положення статті 220 КАС України, визначає порядок відтворення звукозапису, демонстрація відеозапису і їх дослідження при розгляді справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Зокрема, особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст.262 КАС України.

Так, відповідно до ч.5 та ч.8 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Таким чином, під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд самостійно досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, без проведення судового засідання та за відсутності учасників справи.

Отже, розгляд даної справи без виклику сторін не впливає як на можливість дослідження судом наданого відповідачем запису з відеореєстраторів, так і на можливість ознайомлення з ним учасників справи та надання відповідних письмових пояснень з даного приводу. При цьому, власні аргументи та пояснення щодо наданих відповідачем відеозаписів уже наведені учасниками справи у наданих суду заявах по суті справи (відзиві та відповіді на відзив).

Такими чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заявлених клопотань про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та/або в судовому засіданні з викликом учасників справи.

Поряд із цим, суд зауважує, що у разі виникнення відповідних підстав, суд з власної ініціативи може перейти до розгляду справи в порядку загального провадження чи призначити судове засідання з викликом учасників справи.

Керуючись статтями 12, 49, 241, 248, 256, 257,260, 262, 267 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотань про розгляд справи №500/5087/24 за правилами загального провадження та/або призначення судового засідання з викликом сторін.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Баб`юк П.М.