Справа № 703/3507/24
Суддя: Ігнатенко Т. В.
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/3507/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

24 вересня 2024 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючої судді Ігнатенко Т.В.

секретаря судового засідання Яковенко І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Сміла Черкаського району Черкаської області, в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,

ВСТАНОВИВ:

03 липня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника ОСОБА_2 №743 від 24 червня 2024 року про його притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.210 КУпАП.

Ухвалою судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцького В.О. від 04 липня 2024 року задоволено заяву про самовідвід судді Прилуцького В.О. у справі за вказаним позовом та вирішено справу передати до канцелярії суді для визначення автоматизованою системою документообігу іншого судді у порядку, встановленому ст.31 КАС України для її розгляду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 липня 2024 року, справу за вказаним позовом передано для розгляду по суті судді ОСОБА_3

08 липня 2024 року ухвалою судді відкрито провадження у вказані справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання та відповідачу роз`яснено право на подання до суду відзиву на позовну заяву.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представник відповідач ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з клопотанням, в якому просить залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 , у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої поданий позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Так, частиною п`ятою ст.205 КАС України передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондує положенню пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, відповідно до якого позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Приписи статті 131 КАС України встановлюють обов`язок повідомити про зміну адреси та причини неприбуття в судове засідання.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем ОСОБА_1 зазначено, що він проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Про зміну місця проживання позивач ОСОБА_1 суд не повідомляв.

Відповідно до ч.1 ст.124 КАС України, судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

З метою виклику позивачу ОСОБА_1 у судові засіданні 22 липня 2024 року та 24 вересня 2024 року на його адресу, яка зазначена ним у позовній заяві, як місце проживання позивача, направлено судові повістки, які повернуті до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно п.3 ч.1 ст.127 КАС України, часом вручення повістки вважається день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Таким чином, у відповідності до положень п.3 ч.1 ст.127 КАС України, позивач ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду даної справи, в зв`язку з чим він мав об`єктивну можливість прийняти участь у судових засіданнях 22 липня 2024 року та 24 вересня 2024 року у вищевказаній справі.

Суд вжив усі можливі заходи з використанням передбачених нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних засобів щодо належного повідомлення представника позивача про час, місце та дату судових засідань.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, в першу чергу, має активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Отже, неявка в судові засідання позивача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення позивачем своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду позову, що в свою чергу призводить до безпідставного затягування розгляду справи.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час, день і місце судових засідань, повторно не з`явився до суду, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, а відповідач не наполягає на розгляді справи по суті, натомість звернувся з заявою про залишення позовної заяви без розгляду, та приймаючи до уваги розумність строків розгляду справи, суд приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

Залишення позовної заяви без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.4 ст.240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.124, 127, 205, 240, 241, 242, 248, 294, 295 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з зазначеними у позовній заяві вимогами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий Т.В. Ігнатенко