Справа № 372/4313/24
Суддя: Рабчун Р. О.
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 372/4313/24
Провадження № 2-а-46/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2024 року м. Обухів

Суддя Обухівського районного суду Київської області Рабчун Р.О., вивчивши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП,

в с т а н о в и в:

05 серпня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду міста Києва з позовною заявою до Начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , в якій просить: скасувати постанову № 11303 від 20 липня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 09.08.2024 року позову заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний термін на усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про залишення позову без руху була доставлена на зазначену позивачем у своєму позові електронну адресу 09.08.2024 року, однак станом на день поставлення цієї ухвали позивач не виконав вимог ухвали суду про залишення позову без руху, недоліків своєї позовної заяви позивач не усунув.

Відтак, надіслання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху на адресу електронної пошти, про яку позивач повідомляв є належним доказом надіслання позивачу вище вказаної ухвали.

Встановлене судом щодо використання адреси електронної пошти учасника справи узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 761/14537/15-ц.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського Суду з прав людини в справі Пономарьов проти України, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічна позиція висловлена також в пункті 27 рішення Європейського Суду з прав людини від 26 квітня 2007 року по справі Шевченко проти України (Заява N 8371/02). Європейський Суд зазначив, що заявник не зміг довести, що він вчиняв будь-які кроки між вереснем 2002 року та груднем 2003 року та після 2 червня 2004 року, щоб довідатись про стан провадження у його справі.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі Юніон Аліментарія проти Іспанії сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі Тойшлер проти Германії наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак, в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до пунктів 6, 7 ч. 5 ст. 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 ст. 45 КАС України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип юридичної визначеності, як складова частина конституційного принципу верховенства права, зобов`язує позивача самостійно цікавитися перебігом розгляду його позову в суді. Тривала відсутність такого інтересу з боку позивача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.

Станом на 23.09.2024 року позивач недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 09.08.2024 року, не усунув.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки ухвала суду від 09.08.2024 року позивачем не виконана, у відповідності до вимог ст. 169 КАС України, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачу, роз`яснивши, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 161, 162, 169 КАС України,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.О. Рабчун