Справа № 340/6214/24
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2024-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2024 року справа № 340/6214/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі Управління) до Державного підприємства по видобутку бурого вугілля "Бурвугілля" (далі Підприємство) про стягнення заборгованості з витрат на виплату і доставку пільгових пенсій,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Товариства про стягнення заборгованості з витрат на виплату і доставку пільгових пенсій у сумі 57491,12 грн.

Водночас просить розглядати позов без сплати судового збору у зв`язку недостатнім фінансуванням.

Зазначає, що 24 лютого 2022 року Президентом України прийнято Указ №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (далі Указ).

Відповідно до приписів пункту 1 Указу введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 07 листопада 2022 року №757/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 лютого 2023 року №58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 01 травня 2023 року №254/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 26 липня 2023 року №451/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 листопада 2023 року №734/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 16 листопада 2023 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 05 лютого 2024 року №49/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 лютого 2024 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 06 травня 2024 року №271/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

Приписами пункту 1 Указу Президента України від 23 липня 2024 року №469/2024 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року строком на 90 діб.

Управління немає матеріальної і фінансової можливості й направити позовну заяву відповідачу рекомендованим листом.

Суд, ознайомившись з матеріалами заяви, зробив висновок, що її належить залишити без руху з таких підстав.

Так, відповідно до приписів статті 1 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом.

Приписами пункту 1 частини 1 статті 3 Закону встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Приписами статті 5 Закону передбачено пільги щодо сплати судового збору.

Управління не відноситься до суб`єктів, які наділені правом користування пільгою.

Це ж зобов`язує сплатити судовий збір відповідно до приписів частини 2 статті 4 Закону.

Приписами частини 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Приписами частини 1 і 2 статті 46 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Приписами частин 1 і 2 статті 8 Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, Закон не дозволяє суду звільнити від сплати судового збору, відстрочувати або розстрочувати сплату судового збору суб`єктами владних повноважень.

Це обумовлено тим, що держава зобов`язана належним чином фінансувати органи, які виконують владні функції.

Приписами частини 1 статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Системний аналіз згаданих приписів КАС України і Закону вказує, що суд не вправі відстрочувати або розстрочувати під час розгляду адміністративних справ сплату судового збору за подання позову суб`єктом владних повноважень, оскільки це б не узгоджувалось з основним завданням адміністративного судочинства.

Тому «стороною» в розумінні приписів частини 1 статті 133 КАС України треба розуміти громадян України, іноземців чи осіб без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи).

Відповідно до приписів частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Звертаючись до суду, позивач не сплатив судовий збір.

Положеннями частини 1 і 2 статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн.

Ціна позову 57491,12 грн.

Отже, позивачу необхідно сплати судовий збір у сумі 3028 грн.

Згідно приписів частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві викладаються: обставини, яким позивач обґрунтовує свої вимоги; значення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

Цих вимог Управління не дотрималось, оскільки не надало щомісячні розрахунки про сплату коштів, які надсилались Підприємству.

Приписами пункту 2 статті 161 КАС України передбачено, що суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову в паперовій формі зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та доданих до неї документів. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Позивач не дотримався і цих вимог.

Електронного кабінету відповідач не має.

Тому Управління має надати докази направлення позову з додатками рекомендованим листом з описом вкладення.

Суд не вправі покласти на себе такі витрати.

Тому заяву належить залишити без руху відповідно до приписів частини 1 статті 169 КАС України, надавши позивачу час для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.161 і 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню Пенсійного фонду України в Кіровоградській області у задоволенні клопотання про розгляд позовної заяви без сплати судового збору.

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала не може бути оскаржена.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ