Справа № 215/7675/23
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2024-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 вересня 2024 року

м. Київ

справа № 215/7675/23

адміністративне провадження № К/990/35613/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до заступника керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцької Людмили Петрівни про встановлення компетенції,-

ВСТАНОВИВ:

21 грудня 2023 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, в якому він просить:

- встановлення відсутності компетенції (повноважень) заступника керівника апарату Тернівського районого суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцької Людмили Петрівни у сфері управління розглядати заяву від 28 листопада 2023 року вх 18202, де присутня вимога зобов`язати Керівника апарату суду і визнати відсутність відмови від такої процедури протиправною бездіяльністю та зобов`язати повторно розглянути заяву з наданням запрошення для позивача.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу від 29 грудня 2023 року цей позов було передано за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року відмовлено у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до заступника керівника апарату Тернівського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцька Людмила Петрівна про встановлення компетенції в частині позовних вимог щодо встановлення відсутності компетенції (повноважень) заступника керівника апарату Тернівського районого суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцької Людміли Петрівни у сфері управління розглядати заяву від 28 листопада 2023 року вх 18202.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року у цій справі залишено без змін.

04 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку позивач надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2024 року у цій справі.

Предметом касаційного оскарження є ухвала суду першої інстанції після перегляду її судом апеляційної інстанції про відмову у відкритті провадження у справі.

Згідно з частиною другою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 5, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Отже, за приписами частини другої статті 328 КАС України ухвала суду першої інстанції про відмову у відкритті провадження у справі, після її перегляду в апеляційному порядку, та постанова суду апеляційної інстанції за наслідками її перегляду, можуть бути оскаржені в касаційному порядку.

Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Разом з тим, абзацом 3 пункту 4 частини другої статті 330 КАС України передбачено, що у разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах другій і третій статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Таким чином, процесуальний закон покладає на скаржника обов`язок зазначати норми матеріального та/або процесуального права, неправильного застосування яких припустилися суди нижчих інстанцій при прийнятті оскаржуваних судових рішень, а також обґрунтування того, в чому саме полягає таке порушення або неправильне застосування і яким чином воно вплинуло на прийняття цих рішень.

Так, в касаційній скарзі позивач зазначає, що суди попередніх інстанцій помилково не вважають заступника керівника апарату суб`єктом владних повноважень, яка здійснює управлінські функції на підставі законодавства.

Проте, постановляючи оскаржувані судові рішення, суди попередніх інстанцій, врахувавши пункт 7 частини першої статті 4 КАС України та пункт 3 частини першої статті 19 КАС України, дійшли висновку, що позивач не є суб`єктом владних повноважень, а отже, не наділений адміністративною процесуальною дієздатністю в частині пред`явлення позову щодо визнання наявності чи відсутності компетенції (повноважень) у відповідача.

Верховний Суд, дослідивши касаційну скаргу, наголошує, що позивачем не викладені порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, а лише зазначено, що суди не зазначили мотиви ухвалення судових рішень. Обґрунтованих аргументів щодо спростовування доводів судів попередніх інстанцій та указання на конкретні порушення/недотримання норм процесуального права, враховуючи обставини, що послугували для відмови у відкритті провадження у цій справі, позивачем не наведено.

Отже, позивач не зазначив і не обґрунтував, в чому саме полягає порушення норм матеріального та/або процесуального права, які допустив, на думку скаржника, суди попередніх інстанцій.

Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, викладеними скаржником, та зазначеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження, а тому невикладення у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття до розгляду і відкриття касаційного провадження.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем, зокрема якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Враховуючи приписи пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України та невикладення з належним обґрунтуванням заявником у касаційній скарзі підстав для касаційного оскарження судового рішення у цій справі, визначених абзацом 2 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме не обґрунтовано, які саме норми матеріального права неправильно застосовані судами попередніх інстанцій, чи які норми процесуального права ними порушені, касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала.

Керуючись статтею 248, пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

1.Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14 серпня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до заступника керівника апарату Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Друцької Людмили Петрівни про встановлення компетенції - повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали направити заявнику та іншим учасникам справи за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний кабінет» (у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку), а касаційну скаргу та додані до неї матеріали - у спосіб їхнього надсилання до суду адресатом.

3. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяС.А. Уханенко