Справа № 160/8423/24
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2024 року Справа № 160/8423/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТулянцевої І.В.
при секретаріЯлтанець К.В.
представника позивача представника відповідача Дружина Т.Г. Ферафонтова Ю.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
02 квітня 2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому позивач, з урахуванням заяви про зміну предмету позову, просить:
- визнати поважною причину порушення Державним підприємством «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, викладених в таблиці 1 Акту камеральної перевірки від 29.01.2024 року № 68/32-00-04-04-02-06-14308368, під порядковими номерами №№ 184, 185, 186 (пн. №№ 127, 126, 125 відповідно) на загальний обсяг постачання 1 178 065 526,64 грн. та загальний обсяг ПДВ 235 613 105,32 грн.;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року прийнято позовну заяву Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/8423/24, призначено цю справу до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 29 квітня 2024 року об 12:30 год.
19 квітня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Дружина Тетяни Геральдівни надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції, з використанням програми EASYCON.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2024 року заяву представника позивача ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №160/8423/24 було задоволено. Встановлено забезпечити участь представника позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні 29 квітня 2024 року о 12:30 год. та наступних судових засіданнях, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі №160/8423/24, відповідно до вимог розділу ІII «Порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
У підготовчому судовому засіданні 29 квітня 2024 року було оголошено перерву до 20.05.2024 року о 12:00 год. ,у зв`язку із не отриманням позивачем відзиву на позовну заяву та необхідністю надання останньому заяви про зміну предмету позову.
29 квітня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції.
30 квітня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про зміну предмету позову.
01 травня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву, який за своїм змістом є аналогічним відзиву на позовну заяву, який було надано останнім до суду 25 квітня 2024 року.
16 травня 2024 на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшли пояснення по справі, в яких останнім було викладено доводи та твердження аналогічні тим, що зазначені у власному відзиві на позовну заяву.
У підготовчому судовому засіданні 20 травня 2024 року було з`ясовано, що позовні вимоги викладені у новій редакції заяви від 30.04.2024 року містять одночасно майновий та немайновий характер, а тому, суддею на розгляд було поставлено питання щодо винесення ухвали про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для сплати судового збору за вимогу немайнового характеру.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року позовну заяву Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду: доказів сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.
На виконання вимог ухвали суду від 20 травня 2024 року, на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Дружина Т.Г., 28.05.2024 року надійшла заява про усунення недоліків з доказами сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня 2024 року продовжено розгляд адміністративної справи №160/8423/24 за позовом Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10 червня 2024 року об 11:00 год.
04 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Дружина Т.Г. надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції.
10 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача Ферафонтова Ю.В. надійшли додаткові пояснення по справі №160/8423/24, в яких останнім, зокрема, зазначено, що зміна позовних вимог, які зазначені у заяві ДП " ВО ПМЗ ім О.М.Макарова" за вх. №29/04 від 29.04.2024 року не можуть бути предметом позову, а відповідно задоволенню не підлягають.
У підготовчому судовому засіданні 10 червня 2024 року оголошено перерву до 17.06.2024 року об 12:45 год, для надання часу представнику позивача ознайомитись із додатковими поясненнями по справі №160/8423/24 від 10 червня 2024 року.
10 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Дружина Т.Г. надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції, з використанням програми EASYCON.
У підготовчому судовому засіданні 17 червня 2024 року, у зв`язку з хворобою представника позивача, оголошено перерву до 21.06.2024 року об 13:30 год.
17 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача Дружина Т.Г. надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції, з використанням програми EASYCON.
20 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, в яких було зазначено, що платіжною інструкцією від 29.03.2024 року за №2055, позивачем було сплачено штрафні санкції за спірним податковим повідомленням-рішенням на суму 119953,36 грн. Позивач вважає протиправним нарахування відповідачем штрафних санкцій за податковими накладними, які зазначаються в таблиці 1 Акту під порядковими номерами №№ 184, 185, 186 (ПН №№ 127, 126, 125 відповідно) на загальний обсяг постачання 1 171 526,64 грн. та загальний обсяг ПДВ 235 613 105,32 грн. Крім того, позивач поповнив реєстраційний рахунок у п`ятницю 13.01.2023 року о 15:37 год., а згідно Інструкції про виконання міжбанківських платіжних операцій, учасник СЕП зобов`язаний зарахувати кошти за платіжною операцією на рахунок отримувача протягом години з моменту зарахування цих коштів на технічний рахунок цього учасника СЕП у ЦОСЕП. Тобто, грошові кошти для поповнення реєстраційного рахунку мали бути зараховані на рахунок позивача не пізніше 16:37 год., проте ці грошові кошти на реєстраційний рахунок були зараховані лише на наступний день, 14.01.2023 року, що потягло за собою пропуск строку реєстрації податкових накладних і, як наслідок, пред`явлення ППР.
У підготовчому судовому засіданні 21 червня 2024 року оголошено перерву до 08.07.2024 року об 12:30 год.
21 червня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції, з використанням програми EASYCON.
05 липня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення по справі №160/8423/24, в яких було зазначено, що загальна сума штрафних санкцій відповідно до ППР від 11.03.2024 року складає 23681264,08 грн. Так, підприємством визнані штрафні санкції на суму 119 953,55 грн. Сума штрафних санкцій, яка є предметом оскарження складає 23 561 610,53 грн. Платіжною інструкцією від 29.03.2024 року за № 2055 позивачем було сплачено штрафні санкції за даним ППР на суму 119 953,36 грн., тобто, підприємством не доплачено 0,19 грн. до суми визнаних штрафних санкцій. Разом з тим, за оскаржуваним ППР від 11.03.2024 року відповідачем внаслідок примусового стягнення до бюджету стягнуто 2 619, 58 грн. Таким чином, станом на 01.06.2024 року позивачем і самостійно і в примусовому порядку стягнуто 122572,96 грн. Тобто, станом на день розгляду справи визнана сума штрафних санкцій за ППР від 11.03.2024 року у розмірі 119 953,55 грн. є сплаченою у повному обсязі. Позивач вважає протиправним нарахування відповідачем штрафних санкцій за податковими накладними, які значаться в таблиці 1 Акту під порядковими номерами №№ 184, 185, 186 (пн. №№ 127, 126, 125 відповідно) на загальний обсяг постачання 1 178 065 526,64 грн. та загальний обсяг ПДВ 235 613 105,32 грн., розмір штрафу за якими складає 23 561 310,32 грн. (у розрахунку штрафу (додаток до ППР) значаться під порядковими номерами 190,191,192).
Також, 05 липня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні по справі №160/8423/24 в режимі відеоконференції, з використанням програми EASYCON.
08 липня 2024 року секретарем судового засідання ОСОБА_2 , складена довідка №853 про те, що всі справі призначені на 08.07.2024 року знято з розгляду, у зв`язку з перебуванням судді у відпустці.
Наступне судове засідання по справі №160/8423/24 призначено на 15.07.2024 року на 13:00 год.
12 липня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача ОСОБА_3 надійшли додаткові пояснення, в яких було, зокрема, зазначено, що позивач у запереченні б/н (вх. № 1328/6 від 23.02.2024) на акт камеральної перевірки №68/32-00-04-04-02-06-14308368 від 29.01.2024 в адміністративному позові №27/03 від 27.03.2024 та у заяві про зміну позовних вимог №05/07 від 05.07.2024 розрахункн коригування № 127 від 26.12.2022, № 126 від 20.12.2022, № 125 від 19.12,2022, помилково називає податковими накладними.
У підготовчому судовому засіданні 15 липня 2024 року оголошено перерву до 22.07.2024 року об 15:00 год.
17 липня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки, в якій зазначено, що в останньому абзаці наданих ними пояснень внаслідок технічної помилки замість суми штрафних санкцій, яка є предметом оскарження, а саме 23 561 610,53 грн., зазначено суму 23 561 310,32 грн. На підставі викладено, в подальшому слід рахувати суму штрафних санкцій, яка є предметом оскарження у сумі 23 561 610,53 грн.
У підготовчому судовому засіданні 22 липня 2024 року в ході розгляду справи судом поставлено на розгляд питання щодо закриття підготовчого судового засідання, та переходу до судового розгляду справи по суті в цьому ж судовому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 липня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено справу №160/8423/24 до судового розгляду по суті на 31 липня 2024 року об 12:00 год.
У судовому засіданні 31 липня 2024 року оголошено перерву до 12.08.2024 року о 12:00 год.
У судовому засіданні 12.08.2024 року оголошено перерву до 02.09.2024 року о 12:00 год.
29 серпня 2024 року на адресу суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення, в яких останній повторно зазначив, що позивачем визнані штрафні санкції на суму 119953,55 грн. Щодо іншої частини штрафних санкцій за спірним ППР на суму 23561310,53 грн., то позивачем зазначається, що 13.01.2023р. позивач, о 15:36:46 перерахував на електронний рахунок по ПДВ кошти в розмірі 267 000 000,00 грн., що підтверджено платіжним дорученням №30 від 13.01.2023р., однак 13.01.2023р. до 18:00 (кінцевий термін реєстрації) сплачені кошти не надійшли на електронний рахунок по ПДВ і, відповідно, реєстраційний ліміт не було збільшено, що спричинило неможливість реєстрації податкових накладних. Кошти надійшли на електронний рахунок по ПДВ лише 14.01.2023р., коли реєстрація податкових накладних була неможлива в силу приписів п.п. 69.18 п. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПКУ, тому підприємство зареєструвало податкові накладні у перший робочий день, відразу як з`явилась можливість. Також позивач наголошує, що мав законодавчо обґрунтовані сподівання щодо того, що зарахування на електронний рахунок по ПДВ коштів в розмірі 267 000 000,00 грн. відбудеться не пізніше 16:30 год. саме 13.01.2024 року з огляду на вимоги Інструкції про виконання міжбанківських платіжних операцій в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 16.08.2006 № 320. Саме не зарахування Державною казначейською службою протягом операційного часу 13.01.2023 року грошових коштів в розмірі 267 000 000,00 грн для поповнення реєстраційного рахунку стало причиною реєстрації коригованих податкових накладних №№123, 122, 116 лишє у пєрший робочий після вихідних день: понеділок, 16.01.2023 року.
У судовому засіданні 02.09.2024 року оголошено перерву до 09.09.2024 року о 14:00 год.
Представник позивача у судовому засіданні 09.09.2024 року пред`явлений позов підтримав у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому та додаткових поясненнях доводи, просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні 09.09.2024 року пред`явлений позов не визнав та, посилаючись на викладені у відзиві на позовну заяву та в додаткових поясненнях доводи, просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
За результатами проведеної перевірки складено акт №68/32-00-04-04-02-06/14308368 від 29.01.2024, відповідно до висновків якого, встановлено порушення ДП «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» вимог п.201.1 та п.201.10 ст.201, пп. 69.1 та 69.11 підрозд. 10 розд.ХХ «Перехідні положення» ПK України, в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН:
- до 15 календарних днів на суму ПДВ «+» 236607251,51 грн. та на суму ПДВ «-» 950,01 грн.;
- від 16 до 30 календарних днів на загальну суму ПДВ 68,96 грн.;
- від 61 до 3650 календарних днів на загальну суму ПДВ 8919,99 грн.;
- із загальним обсягом постачання (без ПДВ) в розмірі 915260,38 грн. за податковими накладними, складеними на операції, з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;
- із загальним обсягом постачання (без ПДВ) в розмірі 1385900,20 грн. за податковими накладними, складеними на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою (вивезення товарів за межі митної території України у митному режимі експорту).
Позивач, не погодившись із висновками акту перевірки №68/32-00-04-04-02-06/14308368 від 29.01.2024, звернувся до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків в порядку ст. 44 та ст. 86 Податкового кодексу України із запереченнями від 23.02.2024р.
Листом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків «Про розгляд заперечення до акту перевірки»№1147/6/32-00-04-04-02-02 від 07.03.2024 року позивачу було повідомлено, що висновки стосовно порушень, викладених в акті камеральної перевірки №68/32-00-04-04-02-06-14308368 від 29.01.2024 з урахуванням фактів, викладених у заперечені ДП «ВО ПМЗ ІМ. О. М. МАКАРОВА» є правомірними та відповідають нормам діючого законодавства, а аргументи, наведені у запереченнях не дають підстав для їх скасування або зміни
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовані положеннями Податкового кодексу України, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Із аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством, а саме: для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних є підставою для відповідальності у вигляді штрафу за п.1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України.
Суд також враховує, що у зв`язку із розпочатою військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.
У подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, відповідними указами Президента України, було неодноразово продовжено строк дії воєнного стану та який триває й наразі.
З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" від 03.03.2022 №2118-IX, який набрав чинності 07.03.2022 (далі Закон № 2118-IX).
Законом №2118-IX підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо вдосконалення законодавства на період дії воєнного стану" від 24.03.2022 № 2142-IX внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, а саме: слова "трьох місяців" замінено словами "шести місяців".
У подальшому Верховна Рада України прийняла Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" від 12.05.2022 № 2260-IX (далі Закон № 2260-IX).
У зв`язку із набранням чинності 25.05.2022 Закону № 2260-IX підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України викладено у такій редакції:
"У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022, подання податкової звітності до 20.07.2022 та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31.07.2022.
Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику".
Отже, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Таким чином, з 27.05.2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України.
Законом № 2260-IX також внесені зміни і до підпункту 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України. Відповідно до нової редакції цієї норми для платників податків та контролюючих органів зупинявся перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, крім дотримання строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до них в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, сплати податків та зборів платниками податків.
З 27.05.2022 пункт 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнений підпунктом 69.1-1, згідно з яким платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України" від 13.12.2022 № 2836-IX (набрав чинності 03.01.2023) підпункт 69.1 викладено в новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього - п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15.07.2022;
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20.07.2022.
З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин суд зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних у період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, а саме: з 01.03.2020 по 26.05.2022.
Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) у період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26.05.2022), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період, у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.
У період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами Податкового кодексу України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" цього кодексу.
Законом України "Про внесення змін до розділу XX "Прикінцеві положення" Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування" від 12.01.2023 № 2876-IX (надалі Закон № 2876-IX, набрав чинності 08.02.2023) підрозділ 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Відповідно до платіжної інструкції №2055 від 29.03.2024 року, ДП «ВО ПМЗ ІМ. О.М. МАКАРОВА» було здійснено оплату у розмірі 119953,35 з призначенням платежу « 130 оплата грошових зобов`язань по акту перевірки від 29.01.2024р. №68/32-00-04-04-02-06-14308368».
Щодо тверджень позивача про протиправність нарахування відповідачем штрафних санкцій у розмірі 23 561 310,32 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування №127 від 26.12.2022р., №126 від 29.12.2022р. та №125 від 19.12.2022р. на загальний обсяг постачання 1 171 526,64 грн. та загальний обсяг ПДВ 235 613 105,32 грн., то суд виходить з наступного правового регулювання.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).
Відповідно до п. 2, 3 Порядку № 1246 операційний день частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з п. 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.
Відповідно до п. 5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно п.69.19 підрозділу 10 Перехідних положень Податкового кодексу України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.
Пунктом 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України встановлено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (? Накл), обчислену за такою формулою:
?Накл= ?НаклОтр +? Митн +?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод ?Перевищ.
Порядок та строки врахування таких сум у системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Наведені норми кореспондуються з положеннями пункту 9 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1177), яким, зокрема, визначено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі на суму податку (? Накл), обчислену за такою формулою: ?Накл= ?НаклОтр +? Митн +?ПопРах + ?Овердрафт - ?НаклВид - ?Відшкод ?Перевищ.
?ПопРах загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.
Відповідно до підпункту "а" пункту 200-1.4 статті 200-1 Податкового кодексу України на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти з рахунку у банку/небанківському надавачу платіжних послуг такого платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого рахунку у банку/небанківському надавачу платіжних послуг на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
У пункті 200-1.9 статті 200-1 цього Кодексу наведено, якщо у платника податку загальна сума податкових зобов`язань, зазначених ним у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, перевищує суму податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ), а сума, визначена пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу (?Накл), є недостатньою для реєстрації таким платником податкової накладної або розрахунку коригування до такої податкової накладної за звітні періоди виникнення такого перевищення, платник податку має право зареєструвати податкову накладну або розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, що дорівнює значенню показника ?Перевищ, зменшеного на суму задекларованих до сплати податкових зобов`язань за періоди починаючи з 01.07.2015 (включаючи податкові зобов`язання, які були сплачені платником податку, та податкові зобов`язання, які не були сплачені платником податку) та збільшеного на значення показника ?ПопРах незалежно від значення показника ?Накл, визначеного відповідно до пункту 200.1-3 цієї статті.
Платник податку має право зареєструвати в порядку, визначеному абзацом першим цього пункту, тільки податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних за звітні періоди, в яких виникло перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (?Перевищ).
У пунктах 12, 13 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1177), наведено, якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок (в тому числі на додаткові електронні рахунки).
На електронні рахунки (в тому числі додаткові електронні рахунки) не можуть перераховуватися кошти із спеціальних рахунків.
ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.
Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.
Згідно з пп.69.18 ПКУ розд.10 розд.ХХ ПКУ тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 до 18 години.
Відповідно до платіжної інструкції №30 (внутрішній номер 252101353) від 13.01.2023 року, ДП «ВО ПМЗ ІМ. О. М. МАКАРОВА» було перераховано на власний електронний рахунок ПДВ кошти в розмірі 267000000,00 грн.
Крім того, з вказаної платіжної інструкції вбачається, що цей платіж «одержано банком 13 січня 2023 року 15:37:01», а проведено банком 14 січня 2023 року, а згідно з відбитком печатки УДКСУ у Чечелівському р-ні м. Дніпра «Система дистанційного обслуговування «Клієнт Казначейства- Казначейство» оплачено 14 січня 2023 року 09:51:16 обліковий номер (реф) 325121522.
Відповідно до Витягу про реквізити електронного рахунку та інформації щодо залишку коштів на такому рахунку №13595629 на запит від 13.01.2023 №13595629 (дата та час формування відповіді 13.01.2023 18:02:52), на електронному рахунку міститься сума 17906676,59 грн.
Відповідно до Витягу про реквізити електронного рахунку та інформації щодо залишку коштів на такому рахунку №14595633 на запит від 14.01.2023 №14595633 (дата та час формування відповіді 14.01.2023 10:12:10), на електронному рахунку міститься сума 284906676,59 грн.
Згідно Інструкції про виконання міжбанківських платіжних операцій в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою Правління Національного банку України від 16.08.2006 № 320 (далі - Інструкція №320), банківський день у системі електронних платежів Національного банку (далі - банківський день) - позначений календарною датою проміжок часу, протягом якого виконуються технологічні операції, пов`язані з проведенням міжбанківських платіжних інструкцій через систему електронних платежів Національного банку (далі - СЕП) за умови що підсумки розрахунків за цими документами відображаються на рахунках учасників СЕП у Національному банку на ту саму дату. Банківський день може включати два і більше календарних днів, якщо міжбанківські платіжні операції через СЕП здійснюються у вихідні, святкові та неробочі дні, що передують да^ дього банківського дня. Підсумки розрахунків за міжбанківськими платі інструкціями, проведеними через СЕП у вихідні, святкові та неробочі дні, відображаються на рахунках учасників СЕП у Національному банку в перший робочий (операційний) день після вихідних, святкових та неробочих днів.
Державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, коштів клієнтів відповідно до законодавства, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.
Операційний (робочий день) в органах Казначейства операційний час (час роботи з клієнтами) триває з 09.30 до 16.30 з урахуванням перерви на обід відповідно до п. 116 Регламенту роботи Державної казначейської служби України та її територіальних органів.
Листом Управління Державної казначейської служби України у Чечеловському районі від 14.02.2023 №02-08-06/115 передбачено, що з урахуванням вимог п. 1 гл. 1 розд. 1 Інструкції про виконання міжбанківських платіжних операцій в Україні в національній валюті, затвердженою Постановою Правління Національного банку України від 16.08.2006 № 320, операція по перерахуванню коштів за платіжним дорученням ВО ПМЗ від 13.01.2023 р. №30 на суму 267000000,00 грн. (за грудень 2022 р. перерахування ПДВ) відображена у виписці по рахунку датою 16.01.2023р. Оскільки операція по перерахуванню коштів за вищезазначенним платіжним дорученням УДКСУ здійснена 14.01.2023р., відбиток печатки «Оплачено» сформовано системою дистанційного обслуговування ПТК «Клієнт Казначейства- Казначейство» з датою 14.01.2023р.
Так, судом враховуються зауваження позивача про те, що у разі своєчасного зарахування грошових коштів в розмірі 267 000 000,00 грн. на електронний рахунок по ПДВ, останній мав би 1 год. 30 хв. часу для здійснення реєстрації податкових накладних.
Відповідно до даних програми «M.E.Doc» та квитанцій №1, вбачається, що розрахунки коригування № 125 від 19.12.2022 до податкової накладної № 116 від 19.12.2022 на суму ПДВ 131 926 809,67 грн, № 127 від 26.12.2022 до податкової накладної № 123 від 26.12.2022 на суму ПДВ 79 048 249,14 грн. та № 126 від 29.12.2022 до податкової накладної № 122 від 29.12.2022 на суму ПДВ 24 638 046,51 грн. були отримані контролюючим органом 16.01.2023 року.
-№127 від 26.12.2022, дата реєстрації в ЄРПН 16.01.2023 о 08:51, кількість днів затримки реєстрації -1, обсяг постачання 395241245,72 грн (без ПДВ), сума ПДВ 79048249,14 грн., розмір штрафу - 10%, сума санкції 7904824,91грн.;
- №126 від 29.12.2022 , дата реєстрації в ЄРПН 16.01.2023 о 08:52, кількість днів затримки реєстрації -1, обсяг постачання 123190232,55 грн (без ПДВ), сума ПДВ 24638046,51 грн., розмір штрафу - 10%, сума санкції 2463804,65 грн.;
- №125 від 19.12.2022, дата реєстрації в ЄРПН 16.01.2023 о 09:59, кількість днів затримки реєстрації -1, обсяг постачання 659634048,37 грн (без ПДВ), сума ПДВ 131926809,67 грн., розмір штрафу - 10%, сума санкції 13192680,97 грн.
Згідно з п. 109.1 ст. 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Аналіз зазначеної норми дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених статтею 120-1 ПК України, лише за наявності його вини.
Відповідно до пункту 112.2 статті 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
У постанові від 08.12.2022 у справі № 520/9294/21 Верховним Судом сформовано правовий підхід щодо застосування положень ПК України, якими визначено вину як об`єктивну сторону податкових правопорушень, зауваживши на тому, що для встановлення наявності вини платника контролюючому органу необхідно довести не наявність відповідного ставлення платника податків до своїх протиправних дій/бездіяльності (усвідомлення своїх дій, розуміння наслідків тощо), а саме - що платник податків, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Виходячи із сформульованого Верховним Судом у постанові від 08.12.2022 у справі № 520/9294/21 розуміння вини платника в положеннях ПК України та її доведеності, слід враховувати, що умовами, які визначають вину особи в розумінні статті 112 ПК України, є: встановлення можливості дотримання особою правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжиття цією особою достатніх заходів щодо їх дотримання; доведення контролюючим органом того, що вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Тобто, саме можливість особи дотримуватися правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, однак не вжиття нею достатніх заходів щодо їх дотримання через вчинення дій, які можуть бути кваліфіковані як нерозумні, недобросовісні та без належної обачності, за умови доведення цього контролюючим органом, є свідченням вини особи, у вчинені податкового правопорушення.
Обов`язок доведення вини покладено на контролюючий орган, без виконання якого особу неможливо притягнути до фінансової відповідальності за податкове правопорушення, для кваліфікації якого умовою є наявність вини.
Крім того, суд не бере до уваги посилання представника відповідача на висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21.03.2024 у справі № 280/7271/21, оскільки в рамках розгляду справи позивач, обґрунтовував свою позицію тим, що порушення строків реєстрації податкових накладних зумовлено тим, що йому не вистачало суми реєстраційного ліміту в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість для здійснення своєчасної реєстрації податкових накладних, а поповнити рахунок у Системі електронного адміністрування податку на додану вартість для збільшення ліміту платник не міг через відсутність вільних грошових коштів у зв`язку зі встановленим регулюванням НКРЕКП надходження обігових коштів на рахунок позивача.
Проте в рамках розгляду даної справи, судом встановлено, що ДП «ВО ПМЗ ІМ. О. М. МАКАРОВА» вчинило всі залежні від нього дії для своєчасної реєстрації розрахунків коригування №127 від 26.12.2022р., №126 від 29.12.2022р. та №125 від 19.12.2022р., а саме, 13.01.2023 р. підприємство перерахувало на електронний рахунок ПДВ кошти в розмірі 267000000,00 грн.., що підтверджується відповідною платіжною інструкцією №30 (внутрішній номер 252101353) від 13.01.2023 року, але 13.01.2023 р. до 18:00 год. сплачені кошти не надійшли на електронний рахунок по ПДВ, відповідно, реєстраційний ліміт не було збільшено, що спричинило неможливість реєстрації цих розрахунків коригування.
Вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 23.07.2019 у справі №620/3609/18, від 14.08.2018 у справі №803/1583/17, від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 02.07.2019 у справі № 2340/3802/18, від 20.08.2019 у справі № 1640/3125/18.
На підставі вищевикладеного, суд вважає, що вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації розрахунків коригування №127 від 26.12.2022р., №126 від 29.12.2022р. та №125 від 19.12.2022р. є відсутньою, що, відповідно, виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини.
З урахуванням вищезазначеного, суд доходить висновку, що реєстрація позивачем розрахунків коригування №127 від 26.12.2022р., №126 від 29.12.2022р. та №125 від 19.12.2022р. з порушенням встановлених термінів відбулась не з вини останнього, а позивачем доведено здійснення всіх передбачених законодавством дій для своєчасної реєстрації цих розрахунків коригування, що виключає склад податкового правопорушення.
Також, на підставі вищевикладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання поважною причину порушення позивачем граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, викладених в таблиці 1 Акту камеральної перевірки від 29.01.2024 року № 68/32-00-04-04-02-06-14308368, під порядковими номерами №№ 184, 185, 186 (пн. №№ 127, 126, 125 відповідно) на загальний обсяг постачання 1 178 065 526,64 грн. та загальний обсяг ПДВ 235 613 105,32 грн.
Суд зазначає, що розрахунок штрафних санкцій зроблено контролюючим органом, а суд має зробити суто арифметичний розрахунок.
З урахуванням того, що судом встановлено не підтвердження контролюючим органом фактів порушення позивачем положень податкового законодавства, щодо несвоєчасної реєстрації №127 від 26.12.2022р., №126 від 29.12.2022р. та №125 від 19.12.2022р. в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, а отже застосування до останнього штрафу у розмірі 23 561 310,53 грн. є протиправним, однак в іншій частині, а саме в розмірі 119953,55 грн, щодо застосування до позивача штрафної санкції, передбаченої п.120-1.1, статті 120-1 ПКУ за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування, є правомірним та самостійно визнається позивачем, а отже в цій частині спірне податкове-повідомлення рішення лишається чинним.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також, у рішенні ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами. Разом із цим, обов`язок суду обґрунтовувати свої рішення не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п. 29 рішення ЄСПЛ від 9 грудня 2009 року у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 19 вересня 2024 року.

Суддя І.В. Тулянцева