Справа № 953/7699/24
Суддя: Вітюк Р. В.
Дата ухвалення: 2024-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/7699/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року

Київський районний суд м. Харкова в складі

головуючого судді Вітюка Р.В.,

за участі секретаря Соломонової К.О.,

учасники справи у судове засідання не з`явились

розглянув у м. Харків адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною, скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст заявлених вимог

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом до УПП в Харківські області ДПП, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову серії ЕНА № 02808999 від 11.08.2024, винесену інспектором, якою до ОСОБА_1 було застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн за ч. 1 ст. 122 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати щодо сплати судового збору.

Позов мотивований таким:

- постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності за вказане порушення є незаконною, безпідставною та такою, що не відповідає обставинам справи та вимогам закону, а тому підлягає скасуванню;

- на момент складання постанови у м. Харкові, а саме 11.08.2024 позивач знаходився у відпустці з 09.08.2024 по 14.08.2024, яку проводив за межами Харківської області, а саме на західній Україні;

- відповідно до Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі (розділ ІІ Оформлення протоколів про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) під час складання протоколу особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, роз`яснюють її права й обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП;

- інспектором не дотримано процедури притягнення позивача до відповідальності, відповідно до ст. 245, 280 КУпАП України.

- копію постанови поштою не отримував, що зазначено в останній йому не відомо;

- транспортний засіб з номерним знаком, який зазначений у постанові не належить позивачу;

- в порушення ст. 251 КУпАП Інспектором не з`ясовано чи взагалі позивачем було скоєно адміністративне правопорушення.

Стислий виклад заперечень відповідача

09.09.2024 від представниці УПП в Харківській області ДПП Пилипенко О.С. надійшов відзив на позовну заяву, в якому просила відмовити у задоволені позовних вимог у повному обсязі.

Відзив мотивований таким:

- 11.08.2024 працівниками патрульної поліції було виявлено транспортний засіб Chery Amulet, р.н. НОМЕР_1 та правомірно зупинено, оскільки останній не виконав вимогу дорожнього знаку 3.2 "Рух механічних транспортних засобів заборонено", що є порушенням п. 8.4.в ПДР;

- працівники патрульної поліції виконані вимоги законодавства, а саме: інспектор представився, пояснив підстави застосування поліцейськими превентивних заходів та повідомив про початок розгляду адміністративної справи, позивачу у повному обсязі роз`ясненні його права, передбачені ст. 63 КУ та ст. 268, 287, 289, 307-308 КУпАП, що підтверджується відеозаписом з портативного відео реєстратора інспектора та особистим підписом позивача в оскаржуваній постанові. Жодних клопотань під час розгляду справи позивач не заявляв;

- за результатами розгляду справи, згідно з вимогами ст.. 251, 252, 268, 278-280 КУпАП інспектор, оцінивши всі докази, які зазначив у п. 7 оскаржуваної постанови встановив порушення позивачем п. 8.4.в ПД Р, у результаті чого інспектором була винесена постанова про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення;

- аргументи, зазначені позивачем у позовній заяві, не відповідають дійсним обставинам справи за своєю суттю вони спрямовані на уникнення адміністративної відповідальності;

- позивачем не було надано жодних належних доказів для спростування факту вчинення ним правопорушення, а з доданих чеків неможливо встановити, що саме з його картки відбувалося здійснення оплати.

Процесуальні дії у справі

Суд ухвалою від 02.09.2024 прийняв до розгляду позов та відкрив позовне провадження в адміністративній справі та призначив розгляд справи по суті у відкритому судовому засіданні. Витребував в Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції належним чином завірену копію оскаржуваної постанови.

09.09.2024 учасники у судове засідання не з`явилися. Про дату час та місце судового засідання повідомлялися судом своєчасно та належним чином. Від позивача 09.09.2024 надійшло клопотання про проведення засідання без нього; від представника відповідача 09.09.2024 надійшов відзив на позовну заяву, у зв`язку з чим, для ознайомлення позивачем з відзивом судове засідання було відкладено на 11:20 20.09.2024.

Позивач у судове засідання 20.09.2024 не з`явився, повідомлявся судом шляхом направлення судової повістки до електронного кабінету позивача (доставлено 09.09.2024 21:01:05), що відповідно до ст. 126, 127 КАС України вважається належним врученням повістки.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, 20.09.2024 подала до суду заяву, в якій просила розглянути справи за її відсутності, у задоволені позовних вимог просила відмовити у повному обсязі з підстав зазначених у відзиві.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Неприбуття у судове засіданняучасника справи, повідомленого відповідно до положень ст. 268 КАС України, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи належне повідомлення усіх учасників справи, що підтверджується безпосередньо відзивом на позов та заявами про розгляд справи без участі, строки розгляду справи і те, що представниця відповідача просила проводити розгляд справи за її відсутності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності позивача та представника відповідача. Клопотань щодо відкладення розгляду справи або неможливості розгляду справи до суду не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Фактичні обставини, встановлені судом

Постановою про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА № 2808999 від 11.08.2024 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн.

Відповідно до змісту вказаної постанови 11.08.2024 16:26:48 м. Харків, вул. Громадянська, буд. 5 водій керуючи транспортним засобом не виконав вимогу дорожнього знаку 3.2, чим порушив п. 8.4. "в" Правил дорожнього руху (рух механічних транспортних засобів заборонено).

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

За приписами п. 11 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію", у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Згідно зі ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення як, зокрема, порушення правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту (ч. 1 - 4, 6, 7 ст. 122 КУпАП).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 у справі за №724/716/16-а.

Згідно з п. 1 - 4 Положення про Департамент патрульної поліції, затверджений наказом Національної поліції України від 06 листопада 2015 року № 73 Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції України, який створюється, реорганізовується та ліквідовується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України в установленому законом порядку.

Повне найменування - Департамент патрульної поліції, скорочена назва - ДПП.

Департамент патрульної поліції складається із структурних підрозділів апарату Департаменту патрульної поліції і територіальних (відокремлених) підрозділів Департаменту патрульної поліції (далі - підрозділи Департаменту патрульної поліції).

Департамент патрульної поліції організовує діяльність своїх підрозділів, здійснює контроль за їх діяльністю, надає їм організаційно-методичну і практичну допомогу та здійснює їх інформаційно-аналітичне, матеріально-технічне та фінансове забезпечення.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем у справі позивачем визначено Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, яке є структурним підрозділом Департаменту патрульної поліції без створення окремої юридичної особи.

Натомість, при розгляді справ про адміністративні правопорушення управління, які є структурними підрозділами відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, а саме Департаменту патрульної поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Оскільки Управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції є територіальним (структурним) підрозділом ДПП та не являється окремою юридичної особою, тому відповідно до ст. 43 КАС України не має адміністративної процесуальної правосуб`єктності та не може виступати відповідачем у справі.

Натомість, належним відповідачем, рішення якого оскаржує позивач, у цій справі має бути Департамент патрульної поліції, тобто, відповідний суб`єкт владних повноважень від імені якого винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, проте останній не був визначений позивачем як відповідач у розгляді цієї адміністративної справи.

Таким чином, позивач заявив позов до неналежного відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні адміністративного позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч. 4 ст. 48 КАС України).

Визначення відповідачів, предмета і підстав спору є правом позивача. Натомість встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (правова позиція Веоикої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц).

Поняття "сторона у спорі" може не бути тотожним за змістом поняттю "сторона в процесі": сторонами в процесі є такі її учасники, як позивач і відповідач; тоді як сторонами у спорі є належний позивач і той належний відповідач, до якого звернута чи має бути звернута відповідна матеріально-правова вимога позивача.

Отже, належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального правовідношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05.07.2023 у справі № 910/15792/20).

Суд враховує, що заміна відповідача (залучення співвідповідача) у адміністратвному процесі можлива за клопотанням позивача або ж суд за згодою позивача може сам здійснити таку заміну якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Тобто умовами заміни неналежного відповідача є: (1) клопотання позивача або його згода на заміну; (2) така заміна не призведе до зміни підсудності адміністративної справи.

Так, позивач звертаючись до суду із позовом визначив відповідачем у справі - Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, який є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки не є самостійним суб`єктом владних повноважень, а лише його структурним підрозділом. Належним відповідачем є безпосередньо Департамент патрульної поліції, місце реєстрації якого є місто Київ.

Позивач зареєстрований у м. Валки, Богодухівського району Харківської області, на який поширюється юрисдикція Богодухівського районного суду Харківської області.

Суд зазначає, що позивач у призначені судові засіданні не з`явився, у результаті чого у суду була відсутня можливість роз`яснити позивачу зміст ч. 3, 4 ст. 48 КАС Українита та з`ясувати його думку щодо правильного суб`єктного складу учасників справи та можливість залучити за його згодою (або клопотанням) належного відповідача (співвідповідача). Позивач відповідно до статті 48 КАС України клопотань про заміну відповідача чи залучення співвідповідача не заявив.

При цьому суд враховує, що місце реєстрації позивача також не відносить до території, на яку поширюється юрисдикція Київського районного суду міста Харкова для можливості розгляду справи з урахованням його права вибору альтернативної юрисдикції, передбачене ст. 25 КАС України.

Отже, заміна відповідача у цій справі неналежного відповідача (Управління патрульної поліції) на належного відповідача (Департамент патрульної поліції) потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи, що виключає можливість застосування ч. 3 ст. 48 КАС України за відсутності волевиявлення позивача.

Частиною 1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд враховує, що саме позивач є ініціатором цього судового провадження, був повідомлений про дату, час та місце судового засідання (через електронний суд), однак не проявив цікавості щодо розгляду справи, а тому у суду відсутні підстави з власної ініціативи змінювати відповідача (залучати співвідповідача), оскільки це суперечитеме таким основним засадам адміністративного судочинства, як диспозитивність та розумність строку розгляду справи (обмеженість строку встановлено законом), які превалюють над іншими міркуваннями у судовому процесі.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних. ПРи цьому суд не розглядає доводи позивача щодо суті заявлених вимог, оскільки позивач неправильно визначив відповідача у справі, що є самостійною підставою для відмови в позові.

Висновки за результатами розгляду заяви

Враховуючи норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що у задоволені позовних вимог ОСОБА_1 слід відмовити.

Судовий збір

З урахуванням ст. 139 КАС України судові витрати не підлягають розподілу і залишаються за позивачем.

Керуючись ст. 2, 5, 48, 77, 243 - 246, 250, 255, 286, 292 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною, скасування постанови та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Другого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено та підписано 20.09.2024.

Суддя Роман ВІТЮК