Справа № 260/4536/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 вересня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4536/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України) про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

11 липня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України) (код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ), яким просить суд: "1. Відкрити провадження у справі та розглянути справу в загальному провадженні (не спрощеному); 2. Допитати позивача як свідка в порядку ст. 216 КАС України; 3. Вийти за межі позовних вимог; 4. Визнати протиправним та скасувати рішення ІНФОРМАЦІЯ_1 від 06.06.2024 р. про відмову в перетинанні державного кордону України; 5. Стягнути на користь позивача судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 15 липня 2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

30 липня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та щодо допиту позивача в якості свідка.

Щодо питання допиту позивача в якості свідка.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 65 частин 1, 2 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Згідно з статті 92 частин 1, 3 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Здійснивши системний аналіз норм чинного процесуального законодавства та наявних у матеріалах справи доказів, суд дійшов висновку, що свідками можуть бути надані свідчення, які матимуть істотне значення для встановлення усіх фактичних обставин справи та вирішення спору по суті.

Згідно поданого клопотання про виклик позивача в якості свідка представник позивача жодним чином не обґрунтовує необхідність виклику заявленого свідка та не наводить, які саме факти та обставини можуть підтвердити чи спростувати заявлений свідок, які б мали істотне значення для встановлення усіх фактичних обставин справи та вирішення спору по суті.

Суд зазначає, що із врахуванням підстав та предмету позову у матеріалах справи наявні позиції сторін та докази, на підставі яких судом можуть бути встановлені обставини справи і відповідно може бути зроблений висновок про наявність чи відсутність підстав для задоволення чи відмові у задоволенні позову.

З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне у задоволенні клопотання представника позивача про виклик в судове засідання свідків у даній справі відмовити.

Щодо питання необхідності розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 257 частиною 3 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до статті 4 частини 1 пункту 20 КАС України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

Згідно із статтею 12 частиною 6 пунктом 3 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно із статтею 262 частиною 6 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Поданим клопотанням не обґрунтовано, дослідження яких саме матеріалів є необхідним у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, ухвалення законного та обґрунтованого судового рішення.

Таким чином, суд вважає подане клопотання безпідставним та не обґрунтованим.

З урахуванням наведеного, враховуючи відсутність будь-якого обґрунтування доводів поданого представником позивача клопотання та з огляду на те, що дана категорія справ є справою незначної складності для якої пріоритетним є швидке вирішення, суд приходить до висновку, про відмову у задоволенні клопотання.

30 липня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшло клопотання про залучення до участі у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Клопотання мотивоване тим, що позивач після подання позову особисто звернувся до працівників ІНФОРМАЦІЯ_3 з метою стати на військовий облік. Однак отримав від них відмову. Позивач позбавлений можливості довести факт звернення у зазначений РТЦК та факт відмови у взятті його на військовий облік та оформлення військово-облікового документа. Тому просив суд залучити зазначений ІНФОРМАЦІЯ_3 у справу в якості третьої особи.

Відповідно до статті 49 частини 2 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У відповідності до статі 49 частини 5 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З аналізу вказаних норм встановлено, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

На переконання суду, оскільки предметом спору є, зокрема, визнання протиправним та скасування рішення про відмову в перетинанні державного кордону України, то судове рішення у справі не впливає на права або обов`язки ІНФОРМАЦІЯ_2 у тій мірі, яка є необхідною для залучення такої особи до участі у даній справі. Участь ІНФОРМАЦІЯ_2 в процедурі виконання судового рішення, у випадку задоволення заявлених позовних вимог (відмові в їх задоволенні), не впливає на обсяг прав, інтересів та обов`язків такої особи, які врегульовані законодавчими нормами, в межах розгляду даної адміністративної справи.

Крім того, відповідач не конкретизує та не обґрунтовує необхідності залучення до участі в справі ІНФОРМАЦІЯ_2 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача та не зазначає, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси такої особи.

З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 49, 72, 65, 248, 256, 260, 262 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Цебрика Любомира Васильовича про виклик та допит свідка - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Цебрика Любомира Васильовича про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача адвоката Цебрика Любомира Васильовича про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

СуддяС.Є. Гаврилко