Справа № 520/6295/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Бадюков Ю.В.

10 вересня 2024 р.Справа № 520/6295/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2022 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и в:

10.08.2022 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі ГУ НП в Донецькій області), що полягає у ненарахуванні та невиплаті йому доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з квітня 2018 року по грудень 2019 року та з червня 2021 року по жовтень 2021 року;

- зобов`язати ГУ НП в Донецькій області нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з квітня 2018 року по грудень 2019 року та з червня 2021 року по жовтень 2021 року;

- визнати протиправною бездіяльність ГУ НП в Донецькій області, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон № 2262-XII), в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року і надісланні її на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області (далі ГУ ПФУ в Донецькій області);

- зобов`язати ГУ НП в Донецькій області підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року, надісланні її на його адресу та адресу ГУ ПФУ в Донецькій області;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у ненарахуванні та невиплаті йому доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з грудня 2019 року по травень 2021 року;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з грудня 2019 року по травень 2021 року;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на його адресу та адресу ГУ НП в Донецькій області;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на його адресу та адресу ГУ НП в Донецькій області;

- зобов`язати ГУ НП в Донецькій області відповідно до ст. 117 КЗпП України нарахувати та виплатити йому середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум (доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з квітня 2018 року по грудень 2019 року та з червня 2021 року по жовтень 2021 року).;

- зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України відповідно до ст. 117 КЗпП України нарахувати та виплатити йому середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум (доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з грудня 2019 року по травень 2021 року).

Також позивач відповідно до ст. 382 КАС України, просив встановити судовий контроль за виконанням рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що займані ним посади та виконання відповідних посадових (службових) обов`язків, а саме: 04.2018 - 12.2019 - старший оперуповноважений відділу кримінальної розвідки ГУНП в Донецькій області (управління стратегічних розслідувань ГУНП в Донецькій) та 06.2021 - 01.10.2021 - старший оперуповноважений відділу управління карного розшуку ГУНІ в Донецькій області, 12.2019 - 05.2021 - старший оперуповноважений в особливо важливих справах відділу Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань НП України потребували оформлення доступу до державної таємниці, у зв`язку з чим він мав такий доступ за формою № 2, який йому було надано відповідно до Розпорядження УСБУ в Донецькій області від 08.07.2016 року № 193/д ДСК, терміном дії 7 років. Також позивач зазначає, що він постійно виконував безпосередню роботу із відомостями та носіями інформації, що були засекречені в установленому законом порядку, отже мав право отримувати відповідні доплати до посадового окладу.

Крім того, позивач зазначає, що індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг, а тому вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців та прирівняних до них осіб для розрахунку пенсії, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби, як складової конституційного права на соціальний захист. В іншому випадку, не врахування індексації при обрахунку пенсії приведе до застосування для визначення розміру пенсії знеціненого грошового забезпечення.

У відзиві на адміністративний позов відповідач ГУ НП в Донецькій області, не погоджуючись з вимогами позивача, зазначає, що установлення поліцейським надбавки за службу в умовах режимних обмежень здійснюється наказом керівника органу поліції на підставі мотивованих рапортів керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції, погоджених з режимно-секретним підрозділом цього органу, за умови надання йому допуску та доступу до державної таємниці та постійної роботи з відомостями, що становлять державну таємницю. Тобто, законодавством визначено, що надбавка за роботу в умовах режимних обмежень нараховується та виплачується при обов`язковій наявності чотирьох складових: ??наявність допуску; ??наявність доступу; ??постійна праця з відомостями, що становлять державну таємницю; ??встановлення наказом надбавки за роботу в умовах режимних обмежень. Наявність допуску до секретної інформації, але не подання мотивованих подань не є підставою для винесення наказів про встановлення відповідної надбавки та здійснення її виплати.

Також відповідач зазначив, що перерахунок пенсій поліцейських здійснюється в залежності від їх грошового забезпечення. Водночас, перелік складових грошового забезпечення, що враховуються для перерахунку пенсії та включаються до довідки про розмір грошового забезпечення чітко регламентований та включає: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу. надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення, зокрема, відповідні надбавки та доплати.

Крім того, відповідач зазначив, що позивачем без поважних причин пропущено строк звернення до суду із вимогою про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

У відзиві на адміністративний позов відповідач Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України, не погоджуючись з вимогами позивача, зазначає, що у становлення поліцейським надбавки за службу в умовах режимних обмежень здійснюється наказом керівника органу (міжрегіонального органу) поліції на підставі мотивованих рапортів заступників керівника органу - керівникам структурних або відокремлених підрозділів органу поліції, керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції - іншим поліцейським, погоджених з режимно-секретним органом, за умови надання допуску таким поліцейським та доступу до державної таємниці та постійної роботи з відомостями, що становлять державну таємницю. Згідно довідки начальника режимно-секретного відділу управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту Лісіченко О. від 11.02.2022 року № 118PCB/S5/104-2022, ОСОБА_1 мав допуск до державної таємниці на підставі розпорядження Управління Служби безпеки України в Донецькій області від 08.07.2016 року № 193д/ДСК, доступ для роботи з інформацією, що має ступені секретності «Цілком таємно» і «Таємно» надано наказом Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту від 08.01.2020 року № 1Д о/с. Протягом 2020-2021 років ОСОБА_1 перебуваючи на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах не на постійній основі працював з матеріальними носіями секретної інформації, у зв`язку з чим від безпосереднього керівника відділу, де працював останній не надходили клопотання щодо встановлення ОСОБА_1 надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень відповідно до вимог Закону України від 21.01.1994 року № 3855-XII «Про державну таємницю» (далі Закон № 3855-XII) та Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку із роботою, яка передбачає допуск до державною таємниці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.1994 року № 414 (далі Положення). Крім того, ОСОБА_1 в період з 03.03.2021 року по 06.03.2021 року перебував на лікарняному, з 11.03.2021 року по 12.03.2021 року та з 18.03.2021 року по 16.04.2021 року у відпустці, та з 27.04.2021 року по 04.05.2021 року перебував на лікарняному, таким чином у 2021 році матеріальні носії секретної інформації ОСОБА_1 не опрацьовувались взагалі.

Зважаючи на викладене вище, позовні вимоги ОСОБА_1 щодо ненарахування та невиплати доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з грудня 2019 року по травень 2021 року є безпідставними, оскільки Порядком № 260 визначено, що надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації встановлюється поліцейським, які проходять службу в умовах режимних обмежень та за своїми функціональними обов`язками постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, а відповідно до інформації наданої начальником режимно-секретного відділу управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту позивач постійно не працював з такими відомостями. Крім того, підставою для підготовки наказу для встановлення цієї надбавки є відповідний мотивований рапорт керівника відокремленого підрозділу органу поліції погоджений з режимно-секретним відділом, однак до Департаменту відповідний мотивований рапорт керівника управління стратегічних розслідувань в Донецькій області, погоджений з режимно-секретним відділом цього управління не надходив, відповідно підстави для встановлення позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень відсутні.

Крім того, відповідач зазначив, що наявність допуску та доступу до державної таємниці не є автоматичною підставою для встановлення надбавки за службу в умовах режимних обмежень, бо такими підставами є постійна робота з відомостями, що становлять державну таємницю і відповідний мотивований рапорт керівника відокремленого підрозділу органу поліції.

Також відповідач зазначив, що індексація грошового забезпечення не є ні надбавкою, ні доплатою, які мають постійний характер, а тому не є складовою грошового забезпечення додатковим видом грошового забезпечення і не може бути включена у довідку про щомісячні додаткові види грошового забезпечення.

Крім того, відповідач зазначив, що вимога ОСОБА_1 про виплату середнього заробітку за весь час затримки виплати грошового забезпечення по день фактичного розрахунку є безпідставною, необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки Департаментом не затримано виплату грошового забезпечення при звільненні та виплачеано їх у повному обсязі.

09.09.2022 року Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України до суду надано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якому зазначено, що позовну заяву ОСОБА_1 подано з пропуском строку, встановленого ст. ст. 122, 123 КАС України, поважних причин його пропуску позивач у позовній заяві не наводив, клопотання про його поновлення не подавав.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.09.2022 року відмовлено у задоволенні клопотання представника Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП в Донецькій області, Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.10.2022 року (справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадження) частково задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 ..

Так, судовим рішенням визнано бездіяльність ГУ НП в Донецькій області, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення і надісланні її на адресу позивача та адресу ГУ ПФУ в Донецькій області.

Зобов`язано ГУ НП в Донецькій області підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надіслати її на адресу позивача та адресу ГУ ПФУ в Донецькій області.

Визнано бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надісланні її на адресу позивача та адресу ГУНП в Донецькій області.

Зобов`язано Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України підготувати нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надіслати її на адресу позивача та адресу ГУНП в Донецькій області.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Судове рішення вмотивовано тим, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження тих обставин, що позивач постійно працював з відомостями, що становлять державну таємницю в період надання йому такого доступу.

Також суд зазначив, що враховуючи, що індексації підлягають всі грошові доходи населення, які не мають разового характеру, а не тільки грошове забезпечення військовослужбовців, а також те, що здійснення індексації врегульовано окремим законом, до якого стаття 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» містить відсилочну норму, механізм індексації має універсальний характер і питання її врахування до складу грошового забезпечення для призначення пенсії за вислугу років не регулюється положеннями Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» або Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб». Незважаючи на наявність спеціального законодавства, зокрема Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та відповідних підзаконних нормативних актів, якими врегульовуються відносини щодо обчислення (призначення, перерахунку) пенсій військовослужбовцям та наявність спеціального законодавства, зокрема Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», яким імперативно визначаються види (складові) грошового забезпечення військовослужбовців, натомість які не врегульовують питання віднесення індексації грошового забезпечення до видів грошового забезпечення, з якого обчислюється пенсія, при вирішенні цього питання слід субсидіарно застосовувати положення спеціальних законів щодо механізму проведення індексації, її мети та правової природи (суті), зокрема Закону України від 05.10.2000 року № 2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі Закон № 2017-III), Закону України від 03.07.1991 року № 1282-XII «Про індексацію грошових доходів населення» (далі Закон № 1282-XII) та Порядку проведення індексації грошових доходів населення. Субсидіарне застосування зазначених норм права дає підстави для правового висновку, що індексація грошового забезпечення має систематичний (щомісячний) характер, а її правова природа полягає у підтриманні купівельної спроможності рівня заробітної плати (грошового забезпечення) внаслідок її знецінення через подорожчання споживчих товарів і послуг, а тому вона має бути врахована у складі грошового забезпечення військовослужбовців для розрахунку пенсії за вислугу років, що забезпечує дотримання пенсійних прав осіб, звільнених з військової служби, як складової конституційного права на соціальний захист. В іншому випадку, не врахування індексації при обрахунку пенсії за вислугу років призвело б до застосування для визначення розміру пенсії знеціненого грошового забезпечення.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати в частині, якою судом відмовлено у задоволенні вимог адміністративного позову та ухвалити нове, яким задовольнити вимоги адміністративного позову в повному обсязі.

Аргументи, наведені позивачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у позові.

У відзивах на апеляційну скаргу відповідачі просить залишити її без задоволення, а рішення суду, - без змін.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі ГУ НП в Донецькій області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати в частині, якою судом задоволено вимоги адміністративного позову та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні вимог адміністративного позову в повному обсязі.

Аргументи, наведені відповідачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення.

Не погоджуючись із судовим рішенням, в апеляційній скарзі Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати в частині, якою судом задоволено вимоги адміністративного позову та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні вимог адміністративного позову в повному обсязі.

Аргументи, наведені відповідачем в обґрунтування вимог апеляційної скарги, фактично аналогічні наведеному у відзиві на позов.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення.

За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язкової підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308).

За приписами ч. 1 ст. 78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, апеляційні скарги ГУ НП в Донецькій області та Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України підлягають задоволенню, а судове рішення відповідно до положень ст. 317 КАС України слід скасувати, з наступних підстав.

Судом установлено, що наказом ГУНП в Донецькій області від 01.10.2021 року № 539 о/с (по особовому складу) старшого оперуповноваженого відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУ НП в Донецькій області підполковника поліції ОСОБА_1 звільнено з 01.10.2021 року на підставі п.7. ч.1 ст. 77 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі Закон № 580-VIII) (за власним бажанням) (т. 1 а.с. 22).

Відповідно до послужного списку ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 23-32), підполковник поліції ОСОБА_1 працював, зокрема:

- з 27.04.2018 року до 07.10.2018 року старший оперуповноважений відділу кримінальної розвідки ГУНП в Донецькій області;

- з 08.10.2018 року до 26.12.2019 року - старший оперуповноважений відділу кримінальної розвідки управління стратегічних розслідувань ГУНП в Донецькій області;

- з 27.12.2019 року до 31.05.2021 року - старший оперуповноважений в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з екстремістськими та радикальними злочинними групами) управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань НП України;

- з 01.06.2021 року до 01.10.2021 року - старший оперуповноважений відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНІ в Донецькій області.

20.01.2022 року позивач звернувся до ГУ НП в Донецькій області із заявою, якою просив (т. 1 а.с. 50-51):

1. Нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період червень - вересень 2021 року та жовтень - грудень 2019 року.

2. Підготувати нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за цей період.

3. Підготовлену довідку надіслати на його адресу та адресу ГУ ПФУ в Донецькій області.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 20.01.2022 року ГУ НП в Донецькій області листом від 14.02.2022 року № Л-32/26/02-2022 повідомило позивача, зокрема, про те, що він не працював та не ознайомлювався із секретними документами та іншими матеріальними носіями секретної інформації, у зв`язку з чим підстави для нарахування та виплати надбавки до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період жовтень-грудень 2019 року, червень вересень 2021 року відсутні. Також відповідач повідомив, що підстави для включення індексації у довідку про щомісячні види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за 24 останні календарні місяці служби перед звільненням відсутні, оскільки індексація не є складовою частиною грошового забезпечення поліцейських, єдиний соціальний внесок на неї не нараховується (т. 1 а.с. 46-49).

20.01.2022 року позивач звернувся до Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України із заявою, якою просив (т. 1 а.с. 52-53):

1. Нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період січень - грудень 2020 року та січень - травень 2021 року.

2. Підготувати нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за цей період.

3. Підготовлену довідку надіслати на його адресу та адресу ГУ НП в Донецькій області.

За результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 28.01.2022 року Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України листом від 16.02.2022 року № Л-135 повідомило позивача, зокрема, про те, що рапорт від керівника структурного підрозділу не надходив та наказ на встановлення надбавки за службу в умовах режимних обмежень не видавався (т. 1 а.с. 142-413).

Листом ГУ НП в Донецькій області від 13.07.2022 року № 15/03/13-2022 позивача повідомлено, що у зв`язку з розпочатою російською федерацією повномасштабною війною проти України, загостренням ситуації на території Донецької області, з метою збереження конфіденційних даних про працівників ГУНП в Донецькій області, які мають допуск та доступ до державної таємниці, облікові картки форми 6 працівників Головного управління про надання допуску та доступу до державної таємниці, разом з журналами їх обліку, а також наказами ГУНП про надання доступу до державної таємниці були знищені. Крім того, з метою запобігання захопленню або втраті матеріальних носіїв секретної та конфіденційної інформації, усі вони, разом із журналами обліку, були знищені. Надіслати на його адресу інформацію щодо номеру та дати наказу ГУНП в Донецькій області про надання йому доступу до державної таємниці, кількість отриманих, підготовлених та відправлених ним документів з грифами секретності «Цілком таємно» та « Таємно», зареєстрованих в УРТЗ1, УКР. УОТЗ ГУНІЇ в Донецькій області, а також надати інформацію щодо кількості його ознайомлення з матеріалами негласних слідчих (розшукових) дій, оперативно-технічних заходів не виявляється можливим (а.с. 55).

За результатами звернення позивача від 08.07.2022 року (вх. № Л-21 від 12.07.2022 року) щодо отримання інформації з питань роботи в умовах режимних обмежень від час проходження служби в УСР в Донецькій області ДСР НП України, Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України листом від 15.07.2022 року № Л-21 повідомив позивача, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації в Україні вся службова документація та облікові форми з питань допускної та оперативної роботи Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області ДСР НП України, знищені у встановленому порядку. У зв`язку з чим, надати зазначену у звернені інформацію не є можливим. (т. 1 а.с. 57)

За результатами звернення позивача від 19.07.2022 року щодо надання інформації з питань роботи в умовах режимних обмежень під час проходження служби в Управлінні стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань НП України у період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року, Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України листом від 04.08.2022 року № Л-663/55/01-2022 повідомив позивача, що посада, на якій він перебував, старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 3-го відділу (боротьби з екстремістськими ти радикальними організованими злочинними групами), включена до у номенклатури посад працівників управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань НП України, перебування яких потребує оформлення допуску та надання доступу до державної таємниці від 09.12.2019 року № 16/55/104-2019ДСК. Допуск до державної таємниці Вам надано розпорядженням Управління СБ України в Донецькій області від 08.07.2016 року № 193д/ДСК. Доступ для роботи з інформацією, що мис ступені секретності «цілком таємно» і «таємно» надано наказом Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 08.01.2020 року № 1д о/с. Ураховуючи відкриту збройну агресію, ведення бойових дій на території Донецької області, проведенням розвідувально-підривної діяльності диверсійно-розвідувальними групами ворога на об`єктах критичної і військової інфраструктури, а також тимчасового захоплення певних населених пунктів, виникненням при цьому реальної загрози захоплення матеріальних носіїв секретної інформації та відсутності можливості їх вивезення у безпечне місце, всю службову документацію та облікові форми з питань допускної та оперативної роботи знищено в установленому порядку (т. 1 а.с.86-87).

Не погоджуючись з висновком суду першої інстанції, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 4 ст. 43 Конституції України кожен має право, зокрема, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 10 ст. 62 Закону № 580-VIII поліцейський своєчасно і в повному обсязі отримує грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України; у повному обсязі користується гарантіями соціального та правового захисту, передбаченими цим Законом та іншими актами законодавства.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 94 Закону № 580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Суспільні відносини, пов`язані з віднесенням інформації до державної таємниці, засекречуванням, розсекречуванням її матеріальних носіїв та охороною державної таємниці з метою захисту національної безпеки України регулює Закон № 3855-XII.

Умови, за яких державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації можуть отримати дозвіл на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, установлено ст. 20 Закону № 3855-XII.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону № 3855-XII залежно від ступеня секретності інформації встановлюються такі форми допуску до державної таємниці:

форма 1 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «особливої важливості», «цілком таємно» та «таємно»;

форма 2 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності «цілком таємно» та «таємно»;

форма 3 - для роботи з секретною інформацією, що має ступінь секретності «таємно», а також такі терміни дії допусків: для форми 1 - 5 років; для форми 2 - 7 років; для форми 3 - 10 років.

Згідно з ч. 2 ст. 22 Закону № 3855-XII допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 7 ст. 22 Закону № 3855-XII надання допуску передбачає: визначення необхідності роботи громадянина із секретною інформацією; перевірку громадянина у зв`язку з допуском до державної таємниці; взяття громадянином на себе письмового зобов`язання щодо збереження державної таємниці, яка буде йому довірена; одержання у письмовій формі згоди громадянина на передбачені законом обмеження прав у зв`язку з його допуском до державної таємниці; ознайомлення громадянина з мірою відповідальності за порушення законодавства про державну таємницю.

Частиною 1 ст. 26 Закону № 3855-XII передбачено, що переоформлення громадянам допуску до державної таємниці здійснюється: у разі закінчення терміну дії допуску до державної таємниці за необхідності подальшої роботи з секретною інформацією; у разі необхідності підвищення чи зниження громадянину форми допуску для роботи із секретною інформацією вищого чи нижчого ступеня секретності; у разі необхідності проведення додаткової перевірки, пов`язаної з можливим виникненням обставин, передбачених пунктами 2 і 4 ч. 1 та ч. 2 ст. 23 цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону № 3855-XII скасування раніше наданого допуску до державної таємниці здійснюється органами Служби безпеки України у разі виникнення або виявлення обставин, передбачених ст. 23 цього Закону, або після припинення громадянином діяльності, у зв`язку з якою йому було надано допуск, втрати ним громадянства або визнання його недієздатним на підставі інформації, здобутої органами Служби безпеки України або отриманої від державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій.

Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону № 3855-XII громадянина, якому скасовано допуск до державної таємниці, якщо виконання трудових чи службових обов`язків вимагає доступу до державної таємниці, а переміщення на інше робоче місце чи іншу посаду неможливе, може бути в передбаченому законодавством порядку переведено на іншу роботу або службу, не пов`язану з державною таємницею, чи звільнено.

Статтею 30 Закону № 3855-XII визначено, що у разі коли за умовами своєї професійної діяльності громадянин постійно працює з відомостями, що становлять державну таємницю, йому повинна надаватися відповідна компенсація за роботу в умовах режимних обмежень, види, розміри та порядок надання якої встановлюються Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначених вимог закону Кабінет Міністрів України постановою від 15.06.1994 року № 414, затвердив Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці (далі Положення № 414).

У пункті 1 Положення № 414 зазначено, що це Положення визначає види, розміри і порядок надання компенсації працівникам органів законодавчої, виконавчої та судової влади, органів прокуратури, інших державних органів, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (далі - особи, які працюють в умовах режимних обмежень).

Згідно з пунктом 2 Положення № 414 особам, які працюють в умовах режимних обмежень, крім працівників режимно-секретних органів, установлюється надбавка до посадових окладів (тарифних ставок), заробітної плати (у разі визначення законом її розміру) залежно від ступеня секретності інформації:

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «особливої важливості», - 20 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «цілком таємно», - 15 відсотків;

відомості та їх носії, що мають ступінь секретності «таємно», - 10 відсотків.

Відповідно до пункту 5 Положення № 414 такими, що постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, вважаються особи, які за своїми функціональними обов`язками або на час виконання робіт згідно з укладеними договорами займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв державної таємниці, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом захисту державної таємниці.

Згідно з пунктом 6 Положення № 414 персональний склад осіб, які працюють в умовах режимних обмежень, та розмір надбавки визначаються керівником відповідного органу законодавчої, виконавчої та судової влади, органу прокуратури, інших органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, де працюють ці особи. Надбавка до посадових окладів (тарифних ставок), заробітної плати (у разі визначення законом її розміру) виплачується лише за наявності дозволу на провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею, наданого відповідно до законодавства про державну таємницю.

Верховним Судом було сформовано правовий висновок щодо застосування приписів ст. 30 Закону № 3855-XII та пунктів 2, 5 Положення № 414, який викладений, зокрема, у постановах від 25.04.2018 року у справі № 802/74/15-а, від 25.07.2019 року у справі № 296/6615/17, від 27.05.2020 року у справі № 806/2056/18, від 28.01.2021 року у справі № 240/229/20.

У вказаних справах Верховний Суд підкреслив, що надання допуску до державної таємниці, передбачає визначення необхідності роботи громадянина із секретною інформацією. Зокрема така необхідність виникає, якщо виконання службових/посадових обов`язків вимагає доступу до державної таємниці.

Тобто, якщо обсяг функціональних обов`язків за певною посадою, зокрема в державному органі, передбачає, що під час їх виконання в особи виникне чи може виникнути необхідність доступу до державної таємниці (як-от ознайомлення з документами та/чи іншими матеріальними носіями інформації, засекреченими у встановленому законодавством порядку), така особа з огляду на таку службову необхідність повинна отримати у встановленому порядку допуск до державної таємниці відповідної форми, яка відповідно до статті 22 Закону № 3855-XII залежить від ступеня секретності.

Відсутність у посадової особи допуску до державної таємниці (встановленої форми) унеможливлює виконання нею посадових обов`язків, відтак і саме перебування на посаді, яка за обсягом покладених на неї завдань вимагає доступу до державної таємниці і умовою призначення на яку (перебування на якій) є наявність/необхідність оформлення допуску до державної таємниці.

Робота в умовах режимних обмежень покладає на особу, якій у встановленому порядку надано допуск до державної таємниці встановленої форми, певні зобов`язання та обмеження. Якщо така робота зумовлена виконанням професійних обов`язків (зокрема за відповідною посадою у державному органі), це означає, що в умовах режимних обмежень особа працює постійно, у зв`язку з чим у неї відповідно до статті 30 Закону № 3855-XII виникає право на отримання компенсації.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 мав допуск до державної таємниці на підставі розпорядження Управління Служби безпеки України в Донецькій області від 08.07.2016 року № 193д/ДСК.

За змістом пункту 2 Положення № 414 компенсація надається у виді надбавок до посадових окладів (тарифних ставок) у відсотковому відношенні, розмір якого залежить від ступеня секретності інформації, до якої оформлено допуск. Зокрема, за допуск до відомостей та їх носіїв, що мають ступінь секретності «цілком таємно» встановлюється 15 відсоткова надбавка.

Виплата надбавки у відповідному розмірі до посадового окладу особі, яка працює в умовах режимних обмежень, здійснюється на підставі наказу керівника відповідного органу, у якому особа працює/проходить службу. Водночас умови, за яких особа має право на отримання такої надбавки, а також її розмір визначають Закон № 3855-XII та прийняте урядом на його виконання Положення.

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова № 988) передбачено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Кабінетом Міністрів України постановлено виплачувати надбавку за службу в умовах режимних обмежень у розмірах та порядку, визначених законодавством (п. п. 2 п. 5 Постанови № 988).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які, зокрема, визначають критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції (далі - Порядок № 260).

Відповідно до пункту 11 розділу 1 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення. Виплата одноразових додаткових видів грошового забезпечення здійснюється, якщо звернення про їх отримання надійшли до закінчення трьох років з дня виникнення права на їх отримання.

Згідно з пунктом 7 розділу II Порядку № 260 поліцейським, які проходять службу в умовах режимних обмежень та за своїми функціональними обов`язками постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв секретної інформації, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом охорони державної таємниці (далі - поліцейські, які проходять службу в умовах режимних обмежень)), установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "цілком таємно", - 15 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності "таємно", - 10 відсотків.

Установлення поліцейським надбавки за службу в умовах режимних обмежень здійснюється наказом керівника органу (міжрегіонального органу) поліції на підставі мотивованих рапортів керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції, погоджених з режимно-секретним підрозділом цього органу, за умови надання йому допуску та доступу до державної таємниці та постійної роботи з відомостями, що становлять державну таємницю.

Таким чином, за роботу в умовах режимних обмежень, зокрема з відомостями та їх носіями, що мають ступінь секретності «Таємно» та «Цілком таємно», поліцейським встановлюється надбавка, у визначеному розмірі. При цьому установлення поліцейським надбавки за службу в умовах режимних обмежень здійснюється наказом керівника органу поліції на підставі мотивованих рапортів керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції, погоджених з режимно-секретним підрозділом цього органу, за умови їх призначення на посаду, яку включено до номенклатури посад відповідного органу поліції, перебування на яких потребує оформлення та надання допуску до державної таємниці.

У той же час, Верховний Суд у постанові від 25.04.2018 року у справі № 802/74/15-а висловив правовий висновок, що положення статті 30 Закону № 3855-XII, пункти 2, 5 Положення № 414 слід розуміти так, що необхідною умовою отримання компенсації у зв`язку з виконанням робіт, які передбачають доступ до державної таємниці, є наявність в особи допуску до державної таємниці (на підставі якого надається доступ до державної таємниці), а також виконання робіт/завдань та/або посадових обов`язків, які вимагають доступу до державної таємниці чи з огляду на поставлені завдання передбачають виникнення необхідності у такому доступі.

Щодо останнього, то для вирішення питання про те, чи умови праці особи передбачають роботу з відомостями та їх носіями, які становлять державну таємницю, необхідно насамперед з`ясувати обсяг функціональних обов`язків цієї особи за посадою та умови (вимоги, критерії), яким повинна відповідати особа для того, щоб бути призначеною на цю посаду та/або виконувати роботу/завдання, пов`язані з доступом до документів, інших матеріальних носіїв інформації, що становить державну таємницю. Це можна встановити, зокрема, на підставі посадових інструкцій, внутрішніх відомчих документів та/або підзаконних нормативних актів, які містять вимоги для зайняття певної посади у відповідному органі або регламентують порядок виконання робіт/завдань, що вимагають доступу до державної таємниці.

Якщо особа отримала у встановленому порядку допуск до державної таємниці, працює, зокрема, в державному органі, і характер умов її праці, з огляду на займану посаду, передбачає режимні обмеження, пов`язані з доступом до державної таємниці, керівник відповідного органу зобов`язаний призначити їй надбавку у розмірі, визначеному Положенням, про що видати відповідний розпорядчий документ.

Факт невиплати надбавки за роботу в умовах режимних обмежень не є і не може бути свідченням невиконання роботи, пов`язаної з доступом до державної таємниці.

Предметом спору у цій справі є ненарахування та невиплата позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 % посадового окладу за періоди: з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року; з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року; з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року.

Судом встановлено, що відповідачі не заперечують факт виконання позивачем роботи/завдання, які вимагають наявність доступу до державної таємниці, проте вважають, що позивач не на постійній основі працював з матеріальними носіями секретної інформації.

Доводи відповідачів про відсутність правових підстав для нарахування позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень за відсутності наказів про встановлення такої надбавки за займаною посадою, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки, як встановлено судом, позивач мав допуск до державної таємниці, а характер його роботи передбачав роботу по забезпечення режиму таємності, а також роботу з документами, справами, матеріальними носіями інформації, які вимагають наявність доступу до державної таємниці, а отже є підставою для отримання позивачем надбавки за роботу в умовах режимних обмежень за період проходження служби на вказаних посадах.

Послання відповідачів на те, що наявність допуску до державної таємниці не є безумовним доказом фактичного виконання громадянином такої роботи, а підставою виплати компенсації є включення працівника до наказу про встановлення надбавки за роботу в умовах режимних обмежень до посадових окладів відповідно до виконаної роботи, колегія суддів вважає також необґрунтованими, оскільки у разі коли особа має відповідний доступ до державної таємниці і за умовами своєї професійної діяльності працює з відомостями, що становлять державну таємницю, йому повинна надаватися відповідна компенсація за роботу в умовах режимних обмежень.

Отже, той факт, що у спірні періоди не видавалися накази про встановлення і виплату позивачу по справі надбавку за роботу в умовах режимних обмежень не може бути свідченням невиконання позивачем роботи, пов`язаної з доступом до державної таємниці і як наслідок невиплати цієї надбавки.

Також колегія суддів вважає безпідставними доводи скаржника про відсутність факту постійної праці позивача з відомостями, що становлять державну таємницю, оскільки у даному випадку поняття «постійно» не залежить від кількості виготовлених такою особою документів або часу витраченого на роботу з такими документами, інформацією, а головним критерієм в даному випадку є наявність відповідного допуску до державної таємниці та практична реалізація права на такий допуск відповідно до функціональних обов`язків посадовою особою. При цьому обсяг функціональних обов`язків позивача, пов`язаних з доступом до державної таємниці не може виконуватися періодично та в незначній кількості.

Частиною 2 ст. 77 КАС визначено, що адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, однак, відповідачами означені вимоги не виконані.

При цьому, в силу приписів ч. 1 ст. 77 КАС України, позивач повинен довести ті обставини на яких гуртуються його вимоги та заперечення.

За повідомленнями ГУ НП в Донецькій області та Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України всю службову документацію та облікові форми з питань допускної та оперативної роботи знищено в установленому порядку у зв`язку з військовою агресією російської федерації.

Підсумовуючи наведене, враховуючи наведені обставини, колегія суддів дійшла висновку щодо наявності протиправної бездіяльності відповідачів щодо ненарахування та невиплати позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 % посадового окладу за період з 27.04.2018 року по 01.10.2021 року, оскільки вважає, що відповідачі належними та допустимими доказами не спростували право позивача на отримання означеної надбавки.

Колегія суддів зауважує, що практика Верховного Суду про наявність підстав при вирішенні спору про стягнення невиплаченої у строки, що встановлено статтею 116 КЗпП України, належної працівнику заробітної плати (її частини), одночасно вирішувати питання про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, вимоги щодо якого є похідними від вимог про стягнення невиплаченої (несвоєчасно виплаченої) працівнику заробітної плати (її частини) при звільненні є сталою та послідовною, що підтверджується, зокрема, висновками, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі № 761/9584/15-ц.

Верховний Суд неодноразово зауважував, що якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору. Таке правове регулювання є способом досягти балансу між захистом прав працівника та додержанням принципів справедливості і співмірності у трудових відносинах, враховуючи фактичні обставини, за яких стався несвоєчасний розрахунок та міру добросовісної поведінки роботодавця (постанова Верховного Суду від 29.01.2024 року у справі № 560/9586/22, постанова Верховного Суду від 29.08.2024 року у справі № 200/3662/23 та інші).

Установивши при розгляді справи про стягнення середньої заробітної плати за час затримки розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення або, у разі його відсутності в цей день - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а у разі непроведення його до розгляду справи - по день ухвалення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 21.10.2021 року у справі № 640/14764/20, від 06.07.2023 року у справі № 580/3240/19.

Верховний Суд у постанові від 29.02.2024 року у справі № 240/23771/21 дійшов наступного правового висновку: «…покладення обов`язку з визначення суми відшкодування на відповідача не є остаточним вирішенням спірних правовідносин та не відповідає вказаному в частині другій статті 117 КЗпП України способу захисту порушеного права позивача з боку органу, що вирішує трудовий спір.

Тут колегія суддів звертає увагу, що Верховний Суд, надаючи оцінку застосуванню положень статті 117 КЗпП України, неодноразово наголошував на обов`язку визначення розміру середнього заробітку за час затримки органом, який виносить рішення по суті спору, зокрема у постановах від 30 квітня 2020 у справі № 140/2006/19, від 26 листопада 2020 року у справі № 520/1365/2020, від 29 листопада 2021 року у справі № 120/313/20.

Зокрема, у постанові від 30.04.2020 року у справі № 140/2006/19 Верховний Суд констатував, що статтею 117 КЗпП України покладено обов`язок щодо визначення розміру середнього заробітку за час затримки на орган, який виносить рішення по суті спору.

Отже, встановивши право позивача для виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, суд повинен визначити розмір такої виплати.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2023 року у справі № 240/9022/20.

До того ж, непроведення судами попередніх інстанцій відповідного розрахунку за правилами, визначеними Порядком № 100, а лише зобов`язання відповідача нарахувати і виплатити позивачці середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, призвело до не надання судами оцінки пропорційності розміру відшкодування за затримку розрахунку при звільненні розміру несвоєчасно виплачених позивачці сум, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц і від 26 лютого 2020 року у справі № 821/1083/17, а також постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року у справі № 480/3105/19, підлягає врахуванню при визначенні розміру, передбаченої статтею 117 КЗпП України, компенсації працівникові майнових витрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку роботодавця.

Так, у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 761/9584/15-ц Велика Палата Верховного Суду підсумувала, що з огляду на мотиви про компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України, враховуючи: розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором, період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум; ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника, інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

За висновком Великої Палати Верховного Суду, суд, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, може зменшити розмір середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні працівника незалежно від того, чи він задовольняє позовні вимоги про стягнення належних звільненому працівникові сум у повному обсязі чи частково.

Велика Палата Верховного Суду вважає, що, зменшуючи розмір відшкодування, визначений виходячи з середнього заробітку за час затримки роботодавцем розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України, необхідно враховувати:

- розмір простроченої заборгованості роботодавця щодо виплати працівнику при звільненні всіх належних сум, передбачених на день звільнення трудовим законодавством, колективним договором, угодою чи трудовим договором;

- період затримки (прострочення) виплати такої заборгованості, а також те, з чим була пов`язана тривалість такого періоду з моменту порушення права працівника і до моменту його звернення з вимогою про стягнення відповідних сум;

- ймовірний розмір пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника;

- інші обставини справи, встановлені судом, зокрема, дії працівника та роботодавця у спірних правовідносинах, співмірність ймовірного розміру пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні майнових втрат працівника та заявлених позивачем до стягнення сум середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

У цій же постанові Велика Палата Верховного Суду зауважила, що зменшення судом розміру означеного середнього заробітку, передбаченого статтею 117 КЗпП України, має залежати від розміру недоплаченої суми, належної працівникові при звільненні.

Мета відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України, полягає у компенсації працівнику майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку роботодавця. Тож, саме виходячи із природи такого відшкодування, позивач не повинен доводити розмір майнових втрат, яких він зазнав. Тому, оцінка таких втрат працівника, пов`язаних із затримкою розрахунку при звільненні, не має на меті встановлення точного їх розміру. Суд має орієнтовно оцінити розмір майнових втрат, яких, як можна було б розумно передбачити, міг зазнати позивач.

Ці висновки підтримані у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 821/1083/17.

На підтримку наведеної вище позиції Великої Палати Верховного Суду, 30 листопада 2020 року Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду ухвалив постанову у справі № 480/3105/19. У цьому судовому рішенні у частині, що стосується виплати середнього заробітку за час затримки фактичного розрахунку, Верховний Суд зазначив про те, що в разі виплати частини (не всіх) належних звільненому працівникові сум зменшується відповідно розмір відповідальності. І цей розмір відповідальності повинен бути пропорційним розміру невиплачених сум з урахуванням того, що всі належні при звільненні суми становлять сто відсотків, стільки ж відсотків становить розмір середнього заробітку. Тобто, залежно від розміру невиплачених належних звільненому працівникові сум прямо пропорційно належить виплаті розмір середнього заробітку, однак за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку».

Застосовуючи означені підходи до обставин цієї справи, колегія суддів враховує таке.

Судом встановлено, що при звільненні ОСОБА_1 (01.10.2021 року) ГУНП в Донецькій області не виплачена доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року у розмірі 9360,60 грн.

Матеріалами справи підтверджується, що загальний розмір належних позивачеві при звільненні виплат складав 27674,67 грн., з яких 9360,60 грн. доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року, що складає 33,82 % від загальної суми належної позивачу при звільненні.

З урахуванням сформованих Верховним Судом підходів, розмір середнього заробітку за ст. 117 КЗпП України має розраховуватися у відсотковому відношенні прямо пропорційно до несвоєчасно нарахованих та виплачених сум відповідачем, належних позивачу при звільненні, за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку.

Сума середнього заробітку за час затримки виплати доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року по день ухвалення рішення складає: 475 х 534,40 = 253840 грн., де 475 - кількість днів затримки (з 01.10.2021 року по 18.07.2022 року 291 день та 19.07.2022 року по 19.01.2023 року 184 дні), 534,40 грн. середньоденний розмір грошового забезпечення (т. 3 а.с.188 ).

З урахуванням сформованих Верховним Судом підходів щодо визначення розміру відшкодування, визначеного відповідно до ст. 117 КЗпП України, належним способом захисту порушених прав позивача є стягнення з ГУНП в Донецькій області на його користь 85848,69 грн. як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (33,82 % від 253840 грн.).

Також, судом встановлено, що при звільненні ОСОБА_1 (01.06.2021 року) Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України не виплачена доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року у розмірі 6940,23 грн.

Матеріалами справи підтверджується, що загальний розмір належних позивачеві при звільненні виплат складав 36947,44 грн., з яких 6940,23 грн. доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року, що складає 18,78 % від загальної суми належної позивачу при звільненні.

З урахуванням сформованих Верховним Судом підходів, розмір середнього заробітку за ст. 117 КЗпП України має розраховуватися у відсотковому відношенні прямо пропорційно до несвоєчасно нарахованих та виплачених сум відповідачем, належних позивачу при звільненні, за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку.

Сума середнього заробітку за час затримки виплати доплата в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року по день ухвалення рішення складає: 398 х 597,31 = 237729,38 грн., де 398 - кількість днів затримки (з 01.06.2021 року по 18.07.2022 року 214 день та 19.07.2022 року по 19.01.2023 року 184 дні), 597,31 грн. середньоденний розмір грошового забезпечення (т. 3 а.с.205 ).

З урахуванням сформованих Верховним Судом підходів щодо визначення розміру відшкодування, визначеного відповідно до ст. 117 КЗпП України, належним способом захисту порушених прав позивача є стягнення з Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на його користь 44645,58 грн. як середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (33,82 % від 237729,38 грн.).

Крім того, колегія суддів зазначає, що процедуру організації в Міністерстві внутрішніх справ України, центральних органах виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України (Національна поліція України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Адміністрація Державної прикордонної служби України (далі - ЦОВВ)), та Національній гвардії України роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій особам, які мають право на пенсійне забезпечення згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» визначає Інструкція про організацію роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» та з інших соціальних питань, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ № 760 від 17.09.2018 року.

Відповідно до підпунктів 1, 2, 3, 4 пункту 1 розділу ІІ Інструкції № 760, уповноважені структурні підрозділи:

організують роботу з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій особам, які мають право на пенсію відповідно до чинного законодавства;

розглядають листи та звернення із питань оформлення документів для призначення та перерахунку пенсій, для отримання пільг, а також здійснюють прийом громадян, які звертаються з цих питань;

приймають від підрозділів персоналу (кадрового забезпечення) та фінансового забезпечення (бухгалтерських підрозділів) документи, передбачені Порядком та цією Інструкцією для призначення (перерахунку) пенсій;

готують та подають у встановленому чинним законодавством порядку до органів, які призначають пенсії, документи для призначення (перерахунку) пенсій.

Постановою правління ПФУ від 30.01.2007, зареєстрованою в Мінюсті 15.02.2007 за № 135/13402, затверджений Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Порядок № 3-1).

Порядком № 3-1 (в редакції, що була чинною на час звільнення позивача з військової служби) визначалось, що заяви про призначення пенсії за вислугу років особам, звільненим зі служби, які мають право на пенсію згідно із Законом (2262-12), , подаються цими особами до головних управлінь Пенсійного фонду України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - органи, що призначають пенсії) через уповноважені структурні підрозділи Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства надзвичайних ситуацій України, Міністерства інфраструктури України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Державної прикордонної служби України, Державної податкової служби України, Державної пенітенціарної служби України, Державної інспекції техногенної безпеки України (далі - міністерства та інші органи).

Міністерства та інші органи, їх територіальні підрозділи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі визначають уповноважені структурні підрозділи, на які за їх рішенням покладаються функції щодо підготовки та подання до органів, що призначають пенсії, необхідних для призначення пенсії документів (далі - уповноважені структурні підрозділи) (п. 1).

Для призначення пенсії за вислугу років подаються, зокрема, такі документи: заява про призначення пенсії (додаток 1); грошовий атестат, або довідка про розмір грошового забезпечення, і довідка про додаткові види грошового забезпечення, які заявник отримував протягом останніх 24 місяців підряд перед місяцем звільнення з військової служби (п. 7 Порядку № 3-1).

Уповноважений структурний підрозділ у 10-денний термін з дня одержання заяви про призначення пенсії оформляє всі необхідні документи і своє подання про призначення пенсії (додаток 2), ознайомлює з ним особу, якій оформлюється пенсія, і направляє до органу, що призначає пенсії за місцем проживання особи (п. 12 Порядку № 3-1).

Не пізніше 10 днів після надходження заяви з необхідними для призначення, переведення з одного виду пенсії на інший та відновлення раніше призначеної пенсії документами орган, що призначає пенсію, розглядає подані документи та приймає рішення щодо призначення, переведення з одного виду пенсії на інший та відновлення раніше призначеної пенсії або про відмову в призначенні, переведенні з одного виду пенсії на інший та відновленні раніше призначеної пенсії (п. 17 Порядку № 3-1).

Пунктом 7 постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.1992 року № 393 «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським, співробітникам Служби судової охорони та членам їхніх сімей» визначено, що пенсії обчислюються з розміру грошового забезпечення, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 р. - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування з урахуванням таких його видів:

відповідних окладів за посадою (), військовим (спеціальним) званням () та відсоткової надбавки за вислугу років у розмірах, установлених за останньою штатною посадою, займаною перед звільненням;

щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, крім щомісячних надбавок (доплат), установлених особам, які мають право на пенсію за вислугу років згідно із законодавством і залишені за їх згодою та в інтересах справи на службі) та премії. Розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням. Середня сума щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії визначається шляхом ділення на 24 загальної суми цих видів грошового забезпечення за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням.

Оскільки рішенням суду у цій справі установлено, що у період часу з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року, з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року та з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року ГУ НП в Донецькій області та Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України грошове забезпечення ОСОБА_1 виплачувалося не в повному обсязі, то інформація, що була внесена ГУ НП в Донецькій області до довідки про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначання пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, потребує коригуванню.

Така інформація може бути відкоригована, у тому числі шляхом видачі позивачу довідки про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначання пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в якій будуть вказані дійсні розміри його грошового забезпечення (тобто з урахуванням рішенням суду у цій справі та проведеної на його виконання виплати грошового забезпечення).

На підставі наведених норм права, колегія суддів робить висновок, що уповноважений структурний підрозділ оформлює, зокрема, довідку про додаткові види грошового забезпечення, які ОСОБА_1 отримував протягом останніх 24 місяців підряд перед місяцем звільнення, ознайомлює з нею позивача і направляє її до пенсійного органу.

При цьому, колегія суддів зауважує, що в оновлену довідку про розмір щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії за 24 останні календарні місяці служби підряд перед звільненням позивача відповідачем ГУ НП в Донецькій області належить внести і інформацію, яка буде визначена у відповідній довідці (з урахуванням висновків суду у цій справі) Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України, і така довідка підлягає скеруванню до ГУ ПФ в Донецькій області для проведення перерахунку пенсії позивача.

Також, колегія суддів зазначає про відсутність підстав для задоволення вимог адміністративного позову ОСОБА_1 в частині визнання протиправною бездіяльність відповідачів, що полягає у відмові в надісланні на його адресу нової довідки про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII та в частині зобов`язання відповідачів надіслати на його адресу нову довідку про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, задоволенню не підлягають, оскільки означені вимоги позивачем вимоги не вмотивовані та з урахуванням загальної направленості (мети) звернення до суду не призведуть до поновлення порушення права: - на отримання грошового забезпечення в належному розмірі і на обрахунок розміру пенсії із розміру грошового забезпечення (основного та додаткового), яка належить обчислювати, у том числі з урахуванням надбавки за службу в умовах режимних обмежень.

Стосовно вимог адміністративного позову ОСОБА_1 про визнання протиправної бездіяльності ГУ НП в Донецькій області та Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення та зобов`язання ГУ НП в Донецькій області та Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про отриману ним індексацію грошового забезпечення, колегія суддів зазначає наступне.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 30.01.2024 року (справа № 580/1974/23) відступив від висновків, що викладені в раніше ухваленій постанові Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї самої палати від 21.06.2023 року у справі № 480/11090/21 про наявність у особи, яка перебувала на службі в ОВС, та якій пенсія призначена відповідно до Закону № 2262-ХІІ, права на включення в довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку її пенсії у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій осіб, сум індексації цього грошового забезпечення.

Верховний Суд зазначив, що дії відповідача щодо невключення в довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії позивачу сум індексації цього грошового забезпечення діючих поліцейських при формуванні такої довідки у зв`язку із підвищенням грошового забезпечення певній категорії осіб (в цьому випадку - поліцейським), відповідають критеріям, визначеним статтею 19 Конституції України та у статті 2 КАС України.

Отже, (1) об`єктом здійснення індексації доходів особам, зокрема, які проходили службу в органах внутрішніх справ, пенсія яким призначена згідно із Законом № 2262-XII, є їх дохід у формі пенсії (у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідної соціальної групи населення), а не розмір грошового забезпечення діючого поліцейського за прирівняною посадою до тієї, яку вони обіймали на момент звільнення з відповідних органів;

(2) суми індексації грошового забезпечення поліцейських не належать до щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та не підлягають зазначенню у довідці про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій для осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) при її формуванні.

Таким чином, вимоги ОСОБА_1 про зобов`язання відповідачів включити в довідку про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, сум індексації цього грошового забезпечення задоволенню не підлягають.

Підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про задоволення вимог апеляційних скарг ГУ НП в Донецькій області та Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, часткове задоволення вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування судового рішення з прийняттям нового про часткове задоволення вимог ОСОБА_1 .

Інші доводи апеляційної скарги на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення (п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права (п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України).

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 292, 293, 308, 310, 311, 313, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області задовольнити.

Апеляційну скаргу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2022 року скасувати в частині, якою судом задоволено вимоги адміністративного позову ОСОБА_1 про визнання бездіяльності Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення і надісланні її на адресу позивача та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надіслати її на адресу позивача та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про визнання бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надісланні її на адресу позивача та адресу Головного управління Національної поліції в Донецькій області; про зобов`язання Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України (вул. Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, ) підготувати нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» в яку включити відомості про отриману ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення та надіслати її на адресу позивача та адресу Головного управління Національної поліції в Донецькій області, з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_1 в цій частині.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2022 року скасувати в частині, якою судом відмовлено у задоволенні вимог адміністративного позову ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року; про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року; про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року і надісланні її на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року, надісланні її на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у ненарахуванні та невиплаті йому доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року; про зобов`язання Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року; про визнання протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про зобов`язання Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на його адресу та адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області; про зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області відповідно до ст. 117 КЗпП України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум (доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року); про зобов`язання Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України відповідно до ст. 117 КЗпП України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум (доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року), з прийняттям нового судового рішення про часткове задоволення вимог адміністративного позову ОСОБА_1 в цій частині.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 27.04.2018 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 01.10.2021 року.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Донецькій області, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року і надісланні її на адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Донецькій області підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за періоди з 01.10.2019 року по 26.12.2019 року та з 01.06.2021 року по 30.09.2021 року, надіслати її на адресу Головного управління Пенсійного фонду в Донецькій області.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у ненарахуванні та невиплаті йому доплати в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року.

Зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України нарахувати та виплатити йому доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, що полягає у відмові в підготовці нової Довідки «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону України від 09.04.1992 року № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на адресу Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Зобов`язати Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України підготовити нову Довідку «Про щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії за останні 24 календарні місяці служби підряд перед місяцем звільнення, що подається для призначення пенсії відповідно до Закону № 2262-XII, в яку включити відомості про доплату в розмірі 15% до посадового окладу за роботу в умовах режимних обмежень за період з 27.12.2019 року по 31.05.2021 року та надісланні її на адресу Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Стягнути з Головне управління Національної поліції в Донецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільнені з 01.10.2021 року по 19.01.2023 року у розмірі 85 848 (вісімдесят п`ять тисяч вісімсот сорок вісім) грн. 69 коп.

Стягнути з Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільнені з 01.06.2021 року по 19.01.2023 року у розмірі 44 645 (сорок чотири тисячі шістсот сорок п`ять) грн. 58 коп.

У задоволенні іншої частини позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку на протязі тридцяти днів, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц
Постанова у повному обсязі складена і підписана 20 вересня 2024 року.