Справа № 260/5601/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2024-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами

18 вересня 2024 рокум. Ужгород№ 260/5601/23 № провадження: Н/260/4/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши матеріали заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся в Закарпатський окружний адміністративний суд з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, яким просив визнати протиправним та скасувати рішення Про порушення дисциплінарної справи, щодо адвоката від 08.06.2023р. та рішення Про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката Хабібулліна В.М. від 21.06.2023р.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року у задоволенні позову адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області було відмовлено.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року вказане рішення Закарпатського окружного адміністративного суду залишено без змін.

01 березня 2024 року Ухвалою Верховного суду касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року у справі № 260/5601/23 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправними та скасування рішень було повернуто.

21 березня 2024 року Ухвалою Верховного суду повторну касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправними та скасування рішень було повернуто.

08 серпня 2024 року позивач подав до Закарпатського окружного адміністративного суду заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить суд скасувати Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2023 року по справі № 260/5601/23 та ухвалити нове рішення, яким задовільнити позовні вимоги.

Подану заяву аргументує тим, що позивачу з відкритої публікації-антикорупційного розслідування стало відомо, що відповідач Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, яка зареєстрована 06.07.2011 року помилково чи протиправно і незаконно та в порушення приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» 2012 року та його Перехідних положень, продовжила діяльність, приймаючи кваліфікаційні іспити та рішення про притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності у формі юридичної особи КДКА Закарпатської області, код ЄДРПОУ №37784267, утвореній на підставі не чинного з 05.07.2012 Закону України «Про адвокатуру» 1992 року та Положення про кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури, яке втратило чинність на підставі Указу Президента України №620/2012 від 31.10.2012.

Розглянувши подану представником позивача заяву на предмет відповідності вимогами ст.363 - 364 КАС України, суд зазначає наступне.

Нормами КАС України передбачена можливість перегляду судового рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Так, частиною 1 статті 361 КАС України передбачено, що судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до частини 2 статті 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Згідно з ч.4 статті 361 КАС України, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Відтак, нововиявлені обставини - це юридичні факти (фактичні обставини) справи, які мають істотне значення для вирішення справи по суті, існували в період первинного провадження і ухвалення судового акта, але не були і не могли бути відомі ні сторонам, ні третім особам, їхнім представникам, іншим учасникам адміністративного процесу, ні суду, за умови виконання ними всіх вимог закону для об`єктивного повного і всебічного розгляду справи та ухвалення законного й обґрунтованого судового рішення.

Верховний Суд у постанові від 21.03.2023 у справі № 640/19240/21, поряд з іншим зазначав, що в адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, апеляційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Водночас, істотне значення для справи мають обставини, які пов`язані з матеріалами справи, що розглянута судом, впливають на оцінку вже досліджених ним доказів і мають, відповідно, значення для об`єктивного розгляду спору. Під такими обставинами розуміють факти, а не нові докази.

Верховний Суд у постанові від 16.03.2021 у справі № 802/1462/16-а вказав, що перегляд за нововиявленими обставинами є процесуальним засобом перевірки правильності судових постанов, ухвал, що має забезпечувати їх законність і обґрунтованість, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними своїх повноважень на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, а також і на виконання завдань і досягнення мети адміністративного судочинства.

Поряд з цим, необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки, як було зазначено вище, нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 20.07.2019 у справі №855/268/19, від 28.10.2020 у справі №200/11289/19-а та від 12.11.2020 у справі №804/2223/17.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Правєдная проти Росії» (Pravednaya v. Russia, заява № 69529/01) та рішення у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v. Moldova № 2, заява № 19960/04), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

У пункті 33 рішення у справі «Христов проти України» (заява № 24465/04) ЄСПЛ зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), заява N 28342/95, пункт 61, ECHR 1999-VII, у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04, пункт 42).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу resjudicata (пункт 34), тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява №52854/39, пункт 52, ECHR 2003-IX, у справі «Желтяков проти України», заява №4994/04, пункт 43).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би привести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (рішення від 18.11.2004 року у справі "Pravednaya v. Russia", пп.27, 28).

Отже, необхідними ознаками нововиявлених обставин є, по-перше, їх наявність на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи. Ознаку «не були і не могли бути відомі особі» слід розглядати як сукупність цих двох необхідних умов, тобто, для визнання обставини нововиявленою недостатньо, щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 21.01.2021 у справі № 826/13811/16, а також від 26.10.2023 у справі № 283/424/22.

З цього приводу суд зазначає, що заявник наполягає на тому, що наведена ним обставина (відкрита публікація антикорупційного розслідування громадської організації «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко», яка на думку суду є сумнівною) відповідає ознакам нововиявленої, є істотною, тобто її врахування судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, що було прийняте.

Суд зазначає, що предметом розгляду справи №260/5601/23 були рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області Про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 .

Судом під час розгляду справи окремо не досліджувались питання, щодо правомірності реєстрації Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області 12 років тому назад.

Норми ст.361-369 КАС України не передбачають правових наслідків звернення до суду із заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами за відсутності належних підстав для такого перегляду.

Твердження позивача, що Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області не є органом адвокатського самоврядування у розумінні прав та повноважень Закону 2012 року «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» не підтверджена жодним належним доказом, є лише припущеннями позивача, та не може вважатися нововиявленою обставиною.

А посилання позивача на публікацію громадської організації «Антикорупційний фронт Лариси Криворучко», яка не є офіційним розпорядником інформації, саме по собі є сумнівною пісдтавою для перегляду судового рішення, яке набрало законної сили.

Згідно п.1 ч.1 ст.363 КАС України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано, з підстави, визначеної п.1 ч.2 ст.361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Додатково слід зазначити, що Інформація, на яку посилається заявник, як нововиявлену в 2024р. за 2012 рік не може бути підставою для перегляду судового рішення.

Враховуючи наведене та те, що із даною заявою позивач звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду в серпні 2024 року, тобто через 12 років після подій 2012р. суд доходить висновку, що дана заява подана до суду із пропуском строку, встановленого п. 1 ч. 1 ст. 363 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись ст. 248, 256, 363, 366 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про визнання протиправними та скасування рішень - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст.296 КАС України.

Суддя П.П.Микуляк