Справа № 160/9487/24
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 вересня 2024 року Справа № 160/9487/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
за участі секретаря судового засіданняЛебеденко В.В.
позивача представника позивача представника відповідача Татарінцева А.І. Власенкова А.С. Блохіна О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
11.04.2024 ОСОБА_1 (далі позивач) через систему «Електронний суд» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №231 о/с від 29.02.2024 «По особовому складу» в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національної поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №331к від 20.02.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських УМП ГУНП» в частині застосування до оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини і статті 38 та частини 1статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 No 1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» Посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, не складанні за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-22), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру, до нього, як до носія влади та до поліції в цілому.
- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0150996) на службі в органах Національної поліції на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП з 29.02.2024;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 29.02.2024 по день ухвалення судового рішення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтуванням та доказами поважності причин такого пропуску.
29.04.2024 до суду через систему «Електронний суд» від позивача, на виконання вимог ухвали суду від 16.04.2024, надійшла заява на усунення недоліків позовної заяви разом із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.05.2024 задоволено заяву позивача та поновлено строк звернення до суду з цим позовом, відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 21.05.2024 о 10:30 год.
Також, цією ухвалою витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області матеріали службового розслідування відносно ОСОБА_1
21.05.2024 розгляд справи у підготовчому засіданні у зв`язку з неявкою сторін відкладено на 28.05.2024 о 13:30 год.
30.05.2024 адміністративну справу було знято з розгляду у зв`язку з оголошенням сигналу повітряної тривоги та справу призначено до розгляду на 04.07.2024 о 13:30 год.
30.05.2024 до суду від відповідача через систему «Електронний суд» надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.
04.07.2024 через систему «Електронний суд» представником позивача подано заперечення на клопотання відповідача, в якому зазначено, що клопотання про залишення позовної зави без розгляду подано не уповноваженою особою, а отже не підлягає розгляду.
Також, 04.07.2024 до суду через систему «Електронний суд» представником позивача подано клопотання про відкладення судового засідання на інший час.
04.07.2024 адміністративну справу було знято з розгляду у зв`язку з оголошенням сигналу повітряної тривоги та справу призначено до розгляду на 18.07.2024 о 13:30 год.
У підготовчому засіданні 18.07.2024 оголошено перерву до 30.07.2024 о 08:30 год., строк підготовчого провадження продовжено на 30 днів.
29.07.2024 до суду через систему «Електронний суд» представником позивача подано клопотання про долучення доказів.
У підготовчому засіданні 30.07.2024 оголошено перерву до 08.08.2024 о 13:30 год.
Ухвалою суду від 30.07.2024 у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про залишення без розгляду позовної заяви відмовлено, поновлено позивачу строк звернення до суду з позовом.
06.08.2024 до суду через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких представник просив долучити до матеріалів справи довідку про грошове забезпечення позивача.
Усною ухвалою суду, із занесенням до протоколу судового засідання, від 08.08.2024 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 10.09.2024 о 11:00 год.
Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили задовольнити позов з підстав, зазначених у позові.
Представник відповідача в судовому засіданні обставини, викладені у відзиві на позов підтримав, проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні в повному обсязі.
Заслухавши пояснення позивача, його представника, заперечення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 з 11.08.2014 до 06.11.2015 перебував на службі в органах внутрішніх справ та з 07.11.2015 до 27.09.2016, з 01.09.2017 до 29.02.2024 перебував на службі в Національній поліції України на посаді оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
З метою повної та всебічної перевірки обставин вказаної надзвичайної події, відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію» наказом ГУНП в Дніпропетровській області №207 від 23.01.2024 призначено службове розслідування за відомостями щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22.01.2024 обшуків в адміністративній будівлі вказаного управління.
Наказом ГУНП в Дніпропетровській області №375 від 06.02.2024 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного на підставі наказу ГУНП від 23.01.2024 №207, на 15 календарних днів.
Висновком службового розслідування про результати службового розслідування за відомостями щодо можливих порушень службової дисципліни окремими поліцейськими управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а також неналежної організації роботи останніх, що призвели до проведення 22.01.2024 обшуків в адміністративній будівлі вказаного управління, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 від 20.02.2024 встановлено наступне.
23.01.2024 заступнику начальника управління - начальнику 3-го відділу УМП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_7 були передані 2 повідомлення про підозру за ч.3 ст.368 КК України для подальшого вручення старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та капітану поліції ОСОБА_5
24.01.2024 Шевченківським районним судом м. Києва було обрано запобіжні заходи:
- полковнику поліції ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави в розмірі 1000000 грн.;
- капітану поліції ОСОБА_5 у вигляді нічного домашнього арешту (з 22.00 до 06.00);
- старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Так, відповідно до відомостей, викладених в повідомленні про підозру старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місце, але не пізніше 03.06.2023, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, капітан поліції ОСОБА_5 вступив у злочинну змову із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у подальшому останні розробили злочинний план, спрямований на отримання неправомірної вигоди, відповідно до якого, володіючи інформацією про осіб, які надають послуги інтимного характеру на території м. Дніпро, тобто займаються проституцією, вирішили отримати від таких осіб неправомірну вигоду за не притягнення їх до відповідальності.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 03.06.2023 вказаними поліцейськими на виконання попередньо розробленого злочинного плану було прийнято рішення про отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_8 за неперешкоджання її незаконній діяльності, яка полягала у зайнятті проституцією, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.181-1 КУпАП.
Крім того, для об`єктивного з`ясування всіх обставин та з метою оцінки діяльності окремих поліцейських УМП ГУНП, а також для визначення ролі керівництва в здійсненні заходів щодо зміцнення службової дисципліни та профілактики вчинення дисциплінарних проступків, що є одним з характеризуючих критеріїв відношення поліцейських до виконання службових обов`язків та до служби і цілому, було проведено перевірку службової діяльності поліцейських вказаного підрозділу, під час якої виявлено ряд недоліків.
У ході перевірки, зокрема, встановлено, що капітаном поліції ОСОБА_5 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 всупереч вимог посадових інструкцій останніх, за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення) не надходило та не реєструвалось. Також, вказаними поліцейськими не заведено жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження по відповідним лініям роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222).
Під час опитування дисциплінарною комісією старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надав пояснення, де зазначив, що будь-яких неправомірних дій він не вчиняв та незаконних вказівок керівництва УМП ГУНП не виконував.
Також зазначив, що відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
Враховуючи викладене, дисциплінарна комісія дійшла висновку, зокрема, що оперуповноважений 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями дискредитував звання поліцейського; вчинені ним проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції України і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до поліцейського, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення звільнення зі служби.
На підставі висновків службового розслідування ГУНП в Дніпропетровській області прийняло наказ від 20.02.2024 №331к, відповідно до п. 3 якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини 1 статті 38 та частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» Посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладані за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, застосовано до оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) управління міграційної поліції ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0150996) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 29.02.2024 № 231 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) Закону України «Про Національну поліцію».
Отже, спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».
Частиною 1 статті 1 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) визначено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
За визначенням ст. 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно із ч. 1 ст 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Частиною 1 ст. 18 Закону №580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Частиною 1 ст. 59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Згідно із ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут).
Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 11, ст. 12, ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення або невиконанню вимог Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції», за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника органу, який має право приймати або звільняти із служби особу, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).
Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з ч. 3, ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з підпункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Інструкції вбачається, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.
Крім того, законодавець чітко визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна в органах поліції досягається дотриманням поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а також неупередженим, гідним та сумлінним виконанням поліцейськими своїх обов`язків та утриманням від вчинення дій, що підривають авторитет поліції.
Під час розгляду справи судом встановлено, що оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №331к від 20.02.2024 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби та №231 о/с від 29.02.2024 прийняті за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком та затвердженого начальником ГУ НП в Дніпропетровській області 20.02.2024.
Згідно з вказаним висновком, під час службового розслідування встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
Під час проведення слідчих дій працівниками СБУ, зокрема, в службовому кабінеті №13 вилучено жорсткий диск «Western Digital».
23.01.2024 заступнику начальника управління - начальнику 3-го відділу УМП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_7 були передані 2 повідомлення про підозру за ч.3 ст.368 КК України для подальшого вручення старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та капітану поліції ОСОБА_5
24.01.2024 Шевченківським районним судом м. Києва було обрано запобіжний захід старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Так, відповідно до відомостей, викладених в повідомленні про підозру старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місце, але не пізніше 03.06.2023, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлено, капітан поліції ОСОБА_5 вступив у злочинну змову із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у подальшому останні розробили злочинний план, спрямований на отримання неправомірної вигоди, відповідно до якого, володіючи інформацією про осіб, які надають послуги інтимного характеру на території м. Дніпро, тобто займаються проституцією, вирішили отримати від таких осіб неправомірну вигоду за не притягнення їх до відповідальності.
Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 03.06.2023 вказаними поліцейськими на виконання попередньо розробленого злочинного плану було прийнято рішення про отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_8 за неперешкоджання її незаконній діяльності, яка полягала у зайнятті проституцією, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.181-1 КУпАП.
Під час опитування дисциплінарною комісією старший лейтенант поліції ОСОБА_1 надав пояснення, де зазначив, що будь-яких неправомірних дій він не вчиняв та незаконних вказівок керівництва УМП ГУНП не виконував.
Також зазначив, що відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.
На інші питання ОСОБА_1 відмовився надавати пояснення, посилаючись на ст. 63 Конституції України, що підтверджується письмовими поясненнями останнього, наявними в матеріалах справи.
Крім того, в ході службового розслідування було проведено перевірку службової діяльності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 під час якої виявлено ряд недоліків, зокрема, встановлено, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 всупереч вимог посадових інструкцій, за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення) не надходило та не реєструвалось. Також, не заведено жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження по відповідним лініям роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222).
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, а саме: не недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини 1 статті 38 та частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» Посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладані за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому.
Отже, суд доходить висновку, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.
Таким чином, саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
При цьому, суд звертає увагу, що службове розслідування було проведено саме за фактом отриманої інформація про проведення невідкладних слідчих дій (обшуків) в адміністративній будівлі управління міграційної поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а саме у службовому кабінеті №13, закріпленому оперуповноваженим 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , а не за фактом доведення вини останнього у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 302, ч. 3 ст.368 та ст. 369-2 КК України.
При цьому, факт порушення позивачем службової дисципліни у вигляді вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, встановлені службовим розслідуванням.
Отже, обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку є доведеними і доводи, викладені у позовній заяві, не спростовують цього.
Суд вважає, що позивач, маючи статус поліцейського, повинен був докласти максимум зусиль задля сприяння доведеності своєї невинуватості у вчиненні дисциплінарного проступку.
Натомість, як встановлено судом, останній відмовився від надання пояснень під час проведення службового розслідування, посилаючись на ст. 63 Конституції України, що в свою чергу свідчить про наміри позивача уникнути відповідальності за результатами службової перевірки.
Суд звертає увагу, що проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи поліцейського надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
Поліцейські зобов`язані дотримуватись Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, з метою дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
У постановах Верховного Суду України від 29.09.2015 (справа № 21-1288а15) та від 20.10.2015 року (справа № 21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.
Окремо суд наголошує на тому, що в цьому випадку особою було вчинене діяння несумісне з посадою позивача та яке виходить за межі дисциплінарної відповідальності, оскільки останнім було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 16.02.2018 у справі № 821/4900/14.
З урахуванням викладеного, суд доходить висновку, що відповідач дійшов обґрунтованого висновку про застосування до позивача за скоєння дисциплінарного проступку стягнення у вигляді саме звільнення зі служби в поліції, оскільки накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним вчиненому дисциплінарному проступку, який привів до порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, частини 1 статті 38 та частини 1 статті 42 Закону України «Про запобігання корупції», абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 6 розділу ІІ «Завдання та обов`язки» Посадової інструкції оперуповноваженого 3-го відділу (боротьби з торгівлею людьми) УМП ГУНП, що виразилось у недотриманні під час виконання своїх службових повноважень вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, несумлінному, некомпетентному, нерезультативному і невідповідальному виконанні службових повноважень та професійних обов`язків, нескладані за період часу з 01.11.2023 по 29.01.2024 ініціативних рапортів щодо документування злочинної діяльності, розкриття злочинів, а також здійснення оперативних контактів (їх заведення), незаведені жодної справи оперативного обліку та наглядового провадження лінії роботи (довідка від 29.01.2024 №4/6-222), тобто вчинені в умовах воєнного стану дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому.
Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем проступку, суд доходить висновку про правомірність та обґрунтованість спірних наказів.
За таких обставин, наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №331 від 20.02.2024 в частині застосування до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №231 о/с від 29.02.2024 про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а за змістом ст. 90 цього Кодексу суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені в ході судового розгляду справи, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19 вересня 2024 року.

Суддя Н.Є. Сліпець