Справа № 366/2857/24
Суддя: Слободян Н. П.
Дата ухвалення: 2024-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 366/2857/24
Провадження № 2-а/366/22/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.09.2024 смт. Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національної поліції України та СРПП ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, третя особа: старший лейтенант поліції сектору реагування патрульної поліції відділення поліції Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Слободян Микола Вячеславович, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИЛА:

19.09.2024 Позивач звернувся в суд із зазначеною позовною заявою, у якій просить скасувати постанову та закрити провадження Національної поліції СРПП ВП Вишгородського РУП в смт. Іванків серії ББА № 643819 від 10.09.2024, про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви, крім іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву, суддя приходить до висновку, що її слід залишити без руху, з огляду на таке.

Щодо невідповідності позову вимогам ст. 160 КАС України.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

В недотримання цих вимог, Позивач зазначив одним з Відповідачів у справі Національну поліцію України, яка є юридичною особою публічного права, при цьому не зазначив відомостей про:

її місцезнаходження, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку (якщо відомі), адреса електронної пошти (якщо відомі), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (якщо відомі).

Щодо заміни у справі одного з неналежних Відповідачів

З позовної заяви вбачається, що позивачем позов пред`явлено позов до двох відповідачів, одним з яких Позивач визначив сектор реагування патрульної поліції ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вжитий у ч. 2 ст. 2 КАС України термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Згідно зі ст. 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Відповідно до ст. ст. 1, 13 Закону України «Про Національну поліцію», поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Систему поліції складають центральний орган управління поліцією та територіальні органи поліції. Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Нормами ст. 222 КУпАП визначено адміністративні правопорушення, які розглядаються органами Національної поліції, при цьому визначено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Із системного аналізу наведених норм слідує висновок, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема тих, що відноситься до компетенції органів Національної поліції, працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів.

Приписами ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію»).

Приписами ч. 3 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, які відносяться до компетенції Національної поліції (перелік в статті 212 КУпАП) інспектори та територіальні підрозділи (у тому числі структурні підрозділи територіальних підрозділів) відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Головного управління Національної поліції та його територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори та відокремлені територіальні підрозділи (управління, відділення, відділи) не можуть виступати самостійними відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ч. 1 ст. 121 КУпАП.

Відповідно до ст. ст. 25, 26, 42 КАС України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі за №742/2298/17 та від 26.12.2019 року у справі за №724/716/16-а.

Верховний Суд зробив правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

З огляду на викладене, позивачу слід запропонувати усунути цей недолік позовної заяви, шляхом подання до суду позовної заяви в редакції, у якій відповідачем у справі буде визначений належний відповідач, тобто орган Національної поліції.

Нова редакція позовної заяви у відповідності до ч. 1 ст. 161 має бути подана до суду разом з доданими до неї документами відповідно до кількості учасників справи та один екземпляр для суду.

Щодо додатків до позовної заяви

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В недотримання цих вимог, Позивач, визначивши, окрім нього, трьох учасників справи (Національну поліцію України, СРПП ВП № 1 Вишгородського РУП та поліцейського ОСОБА_2 ), подав до суду позовну заяву з доданими до неї документами у кількості двох копій, відповідно, Позивачу слід долучити до справи ще одну копію позовної заяви з додатками, що відповідатиме кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення її недоліків, для чого Позивачу слід встановити п`ятиденний строк з дня отримання ним копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Такий строк відповідатиме принципу пропорційності до необхідного часу для усунення недоліків позовної заяви та подання її до суду.

Одночасно з цим Позивачу слід роз`яснити, що у відповідності ч. 4 ст. 169 КАС України, у разі не усунення недоліків або усунення недоліків не у повному обсязі у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута Позивачу.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 169, 242, 248 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Національної поліції України та СРПП ВП № 1 Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, третя особа: старший лейтенант поліції сектору реагування патрульної поліції відділення поліції Вишгородського РУП ГУНП в Київській області Слободян Микола Вячеславович, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху.

Встановити Позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення зазначених в мотивувальній частині цієї ухвалі недоліків.

Копію цієї ухвали надіслати Позивачу, роз`яснивши, що у разі не усунення недоліків або неповного усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Слободян