Справа № 420/23509/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2024-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 вересня 2024 року м. Одеса
До Одеського окружного адміністративного суду 25.04.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Херсонській області АР Крим та м. Севастополі, в якій позивач просить:
1. Визнати незаконною бездіяльність відповідача, яка виразилася у не повідомленні підстав відмови щодо виведення з простою ОСОБА_1 , і не повідомленні підстав у відмові щодо поновленні його на роботі;
2. Визнати незаконними дії відповідача, щодо відмови виведення з простою ОСОБА_1 та не поновлення його на роботі;
3. Зобов`язати відповідача видати наказ про виведення з простою позивача та поновлення його на роботі на визначеній посаді за записом у трудовій книжці (запис 67);
4. Стягнути відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного простою починаючи з 02.08.2023;
6. Зобов`язати відповідача здійснити відрахування в державний бюджет передбачених податків та зборів на нараховану та виплачену суму середнього заробітку за час перебування у простої позивача.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що З 02.07.2001 ОСОБА_1 , працює в системи Державної податкової служби України, тривалий час на керівних посадах, має відповідне спеціальне звання та ранг державного службовця, користується повагою у колективі та має авторитет як доброзичливий та справедливий керівник і службовець. Відповідно до трудової книжки 31.10.2023 зарахований на посаду начальника відділу погашення боргу фізичних осіб та заборгованості ЄСВ управління по роботі з податковим боргом (Наказ №468-о від 31.10.2023). Окрім вказаного, ОСОБА_1 , являється особою з інвалідністю та батьком двох неповнолітніх синів, і має обов`язки щодо утримання дітей та дружини. У зв`язку з повномасштабним вторгненням і військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Який неодноразово продовжувався і наразі Законом України № 3684-ІХ передбачено продовження воєнного стану з 05 години 30 хвилин 14.05.2024 на 90 діб, тобто до 12.08.2024 до 05 години 30 хвилин. Відповідно до наказу №18-о/вс «про встановлення простою в роботі структурних підрозділів ГУ ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі та запровадження дистанційної роботи на період дії воєнного стану», з метою збереження життя та здоров`я працівників, було встановлено простій в роботі Головного управління ДПС України в Херсонській області АР Крим та м. Севастополі. З квітня 2023 року Головне Управління поступово відновлювало свою роботу, керівники установи щодо кожного працівника приймали рішення окреме про виведення з простою. На думку позивача в Головному управлінні ДПС у Херсонській області склалися упереджені відношення до різних працівників при рівних умовах роботи. Керівництво створеного структурного Головного управління ДПС у Херсонській області з незрозумілих підстав відмовляють ОСОБА_1 , у виведенні з простою, і це в той час, що останній постійно фізично перебуває у м. Херсоні, готовий до виконання своїх функціональних обов`язків не дивлячись на існування ризиків життя через постійні обстріли міста. За час окупації був незаконно затриманий солдатами країни агресора, тривалий час перебував у них у полоні, піддавався катуванням і не зрадив Державі та податковій службі. У відповідь на звернення із скаргами ОСОБА_1 , отримав листа про необхідність звернення до суду відповідно до норм ст. 232 КЗпП України, а відтак в досудовому порядку врегулювати спір не вдалося, тому змушений звернутися за захистом порушених прав до компетентного суду. Вважає таку бездіяльність відповідача протиправною.
30.07.2024 ухвалою суді залишено без руху позовну заяву позивача та надано строк на усунення недоліків шляхом надання до суду клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду із зазначенням причин такого пропуску, а також належним чином оформленої позовної заяви у відповідності до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, із зазначенням поштового індексу позивача.
05.09.2024 ухвалою судді продовжено позивачу строк на усунення недоліків шляхом надання до суду остаточної відповіді за розглядом скарги ОСОБА_1 про порушення норм трудового законодавства від 07.06.2024, на яку посилається представник позивача в обґрунтуванні поновлення строку на звернення до суду позивача з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку викладеним обставинам щодо поновлення строку на звернення до суду, суддя виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
Відповідно до пункту 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.
Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001).
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.
Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.
Відтак суд вважає за доцільне заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з даною позовною заявою.
Ознайомившись з отриманими матеріалами, суддя приходить до висновку, що позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.
Зазначений спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства та підсудний Одеському окружному адміністративному суду.
Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені ст. 170 КАС України - відсутні.
Частиною 3 статті 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
З урахуванням положень ч.3 ст.257 КАС України дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.7 ст.262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Відповідно визначених ч.2 ст.257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суддя дійшов висновку, що дана справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними ст.262 КАС України.
Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 248, 257, 262 КАС України, суддя
Заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на звернення до суду задовольнити.
Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на звернення до суду з даною позовною заявою.
Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 .
Відкрити провадження у адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Херсонській області АР Крим та м. Севастополі, про визнання протиправною бездіяльність та стягнення моральної шкоди.
Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати позивачу надати відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву разом із документами, що підтверджують надіслання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати відповідачу надати протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення подаються до суду разом із документами, що підтверджують їх надіслання (надання) і доданих до них доказів іншим учасникам справи.
Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Згідно зі ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
З урахуванням викладеного, у разі своєчасного виконання сторонами своїх прав та обов`язків щодо подання та направлення до суду у встановлених КАС України випадках заяв по суті справи (відзив на позовну заяву (відзив) з доказами по справі не шляхом здачі вказаних заяв до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв`язку, необхідно про надіслання відповідних заяв засобами поштового зв`язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.
У разі неотримання судом відповідних заяв та доказів з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень іншими засобами зв`язку, суд буде вирішувати питання про подальший розгляд справи у встановлені судом в ухвалі суду строки.
Копію ухвали направити сторонам у справі, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.
Справа розглядатиметься суддею одноособово.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА