Справа № 520/35260/23
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2024-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 вересня 2024 р. Справа № 520/35260/23

Харківський окружний адміністративний суду у складі:

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання - Андренко Д.В.

за участі сторін:

представника позивача - не прибув

представника відповідача - Лисенко М.В.

розглянувши адміністративний позов Приватного підприємства "ЮТА" (вул. Фесенківська. буд. 12/14,м. Харків,61068, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) скасування податкового повідомлення-рішення.,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство "ЮТА" з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області , в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 28.06.2023 №0/18644/04-16.

Разом з позовною заявою, представником позивача надано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

Через канцелярію суду 19.12.2023 представником відповідача подане клопотання про залишення позову без розгляду, так як, на думку ДПС, позивачем порушено строк звернення до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2024 р у задоволенні клопотання Приватного підприємства "ЮТА" про поновлення строку звернення до суду відмовлено.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2024 року у задоволенні клопотання Приватного підприємства "ЮТА" про поновлення строку звернення до суду відмовлено, позов залишено без розгляду.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.04.2024 року апеляційну скаргу ПП "ЮТА" задоволено. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2024 по справі № 520/35260/23 скасовано. Справу № 520/35260/23 направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Колегія суддів прийшла до висновку, що в оскаржуваній ухвалі, суд першої інстанції не надав належної оцінки наведеним аргументам, не перевірив обставини, на які посилається позивач, не з`ясував, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу ПП «ЮТА», та чи мав можливість скаржник своєчасно вчинити відповідні процесуальні дії.

Отже, суд першої інстанції передчасно застосував наслідки, передбачені частиною четвертою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Представник позивач в судове засідання не прибула, але надала до суду заяву, в якій просила розгляд клопотання про поновлення строку звернення до суду розглядати за її відсутності.

Представник відповідача в судове засідання прибув та підтримав клопотання про залишення позову без розгляду.

Суд, розглянувши клопотання представника ПП "ЮТА" про поновлення пропущеного строку звернення до суду, вважає його не обгрунтованим, а причини пропуску строку звернення до суду не поважними.

Відповідно до положень пункту 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із пунктом 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі №9901/325/19.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що позивачем разом з позовною заявою клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду не подано.

Згідно з приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 3 статті 123 КАС України визначено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З даної правової норми слідує, що залишенню позовної заяви без розгляду передує сукупність певних умов: встановлення судом факту пропуску строку звернення до суду після відкриття провадження у справі, не визнання судом поважними причин пропуску строку звернення до суду, які вказані у відповідній заяві.

В той же час, з огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для подання до суду мотивованої заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом та належним чином засвідчені документи на підтвердження вказаних у заяві обставин.

Згідно з положеннями ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 171, 240, 248, 256, 293 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду-залишити без задоволення.

Позовну заяву Приватного підприємства "ЮТА" до Головного управління ДПС у Харківській області скасування податкового повідомлення-рішення. - залишити без руху та запропонувати усунути вказані недоліки протягом 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

Повідомити позивачу про необхідність виправити зазначені недоліки адміністративної позовної заяви. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із адміністративним позовом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кухар М.Д.