Справа № 320/41585/24
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2024 року м. Київ № 320/41585/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов?язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому просить суд:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо відмови підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.02.2023 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" визначивши посадовий оклад і оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до вказаної постанови та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії визначених виходячи з оновленого посадового окладу та окладу за військовим званням, для здійснення перерахунку з 01.03.2023 розміру пенсії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.02.2023 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" визначивши посадовий оклад і оклад за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками до вказаної постанови та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії визначених виходячи з оновленого посадового окладу та окладу за військовим званням, для здійснення перерахунку з 01.03.2023 розміру пенсії.

Пунктом 3 частини першої статті 107 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 106 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з ч. 7 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Позивач зазначає, що звертався до відповідача зі спірним питанням, але відповідач відмовив у його вирішенні.

Проте, відповідні докази до суду не надані.

Отже, до позовної заяви не доданий індивідуальний акт, який засвідчує протиправні дії/бездіяльність відповідача щодо прийому та направлення документів, так само відсутні докази звернення до відповідача (отримання відповідачем заяви), що позбавляє суд можливості вирішити питання щодо дотримання позивачем строку на звернення до суду.

Також, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Всупереч зазначеній вимозі позивач не зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Крім цього, позивач зазначає в позовній заяві своє зареєстроване місце проживання (перебування) АДРЕСА_1 , паспортні дані містять відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) АДРЕСА_2 , у заяві до відповідача про виготовлення довідки зворотна адреса позивача зазначена АДРЕСА_3 .

Тому, матеріали позовної заяви містять суперечливі відомості про зареєстроване місце проживання (перебування) позивача.

Також, позивачем зазначений номери засобу зв`язку , який ймовірно належить не позивачу, оскільки відповіла на виклик, який здійснювався судом для уточнення персональних даних, інша особа.

Суд звертає увагу, що на даний час до суду почали масово надходити позови, у яких позивачі вказують одну і ту ж адресу реєстрації, однакові номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти.

Крім цього, підписи на позовній заяві та інших документах суттєво відрізняються від зразків підпису власника паспорта, який підтверджує особу позивача.

Враховуючи що підпис - особливий знак людини, його власність, яка належить виключно йому; це - ідентифікація особистості і має таке ж значення, як і паспорт, відповідно у суду є сумніви у тому, що позов підписано особою, яка має право її підписувати, тобто, що підпис на позовній заяві та інших документах належить саме ОСОБА_1 .

Отже, з аналізу матеріалів позовної заяви судом вбачається, що для позивача здійснюється несанкціоноване представництво, що є підставою для повернення позовної заяви.

В постанові від 13 вересня 2023 року у справі №120/17879/21-а Верховний суд дійшов висновків, що суд зобов?язаний вживати заходів для з`ясування складу учасників судового процесу їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), повідомляти усіх учасників справи про дату, час і місце судових засідань, а також про вчинення відповідних процесуальних дій; КАС України не містить норм, зі змісту яких вбачається можливість ненадіслання процесуальних документів у справі учасникам справи, з огляду на участь у справі їх представника.

Зважаючи на зазначене, враховуючи, що номер телефону, що вказаний у позові як контактний номер телефону позивача, не відповідає або на дзвінки відповідає інша особа, беручи до уваги те, що підписи на позовах суттєво відрізняються від зразків у паспорті особи, з метою виключення будь-яких сумнівів щодо дійсного волевиявлення позивача суд вважає за необхідне витребувати від особи, що підписала позовну заяву, додаткові документи та відомості, а саме достовірні відомості щодо телефону позивача, відомості щодо зареєстрованої адреси проживання чи перебування позивача з відповідними доказами.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- докази на підтвердження зареєстрованого місця проживання (перебування) позивача за адресою: АДРЕСА_1 ;

- докази на підтвердження належності номера засобу зв`язку НОМЕР_1 позивачу;

- докази на підтвердження належності електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_3 позивачу;

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін;

- пояснення стосовно питання, чому підписи у процесуальних документах суттєво відрізняються від підпису власника паспорта на ім`я ОСОБА_1 ;

- індивідуальний акт, який засвідчує протиправні дії або бездіяльність відповідача та/або інші докази отримання відповідачем заяви про виготовлення довідки та отримані від нього відповіді.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов?язання вчинити дії залишити без руху.

Протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про прийняття адміністративної справи до провадження та залишення позовної заяви без руху позивачеві необхідно усунути недоліки позовної заяви у спосіб, визначений даною ухвалою.

Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) позивачу (його представнику), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.