Справа № 160/22604/24
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2024-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 вересня 2024 рокуСправа № 160/22604/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Ніколайчук С.В., розглянувши у порядку письмового провадження у місті Дніпрі клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 160/22604/24 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-а, м. Дніпро, 49000, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

УСТАНОВИВ:

20 серпня 2024 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 05.08.2022 р. (форма «С») у розмірі 74 080,00 гривень, винесене Головним управлінням ДГІС у Дніпропетровській області.

Ухвалою від 23 серпня 2024 року суд відкрив в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.

11.09.2024 року представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду через пропуск строку звернення з цим позовом до суду, яке обґрунтовано тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення № від 05.08.2022 року направлено на податкову адресу платника податків, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб підприємців ( АДРЕСА_2 ), проте 22.09.2022 року конверт повернуто на адресу податкового органу за закінченням терміну зберігання, тому позивач звернулась до суду з цим позовом з пропуском строку звернення 1095 днів.

Позивач подала відповідь на відзив, в якому заперечила проти клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування чого зазначила, що відповідачу, ще з 03.06.2022 р. було відомо, що остання з 29.03.2022 року має статус внутрішньо переміщеної особи, та проживає у м. Дніпро та не проживаю за місцем постійного проживання у м.Харків у зв`язку з війною.

Також в позовній заяві позивач зазначила, що про існування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення позивач дізналась 18.05.2024 року, після отримання копії позовної заяви з додатками про стягнення податкового боргу, нарахованого на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Розглянувши подане представником відповідача клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, судом зазначає про таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі Податковий кодекс).

Статтею 56 Податкового кодексу визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно із пунктом 102.1 статті 102 Податкового кодексу, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення - підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником датку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 Податкового кодексу визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Таким чином, пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу.

У постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 Верховний Суд зазначив, що відступає від висновку про застосування норми права щодо строку звернення до суду в частині того, що положення пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу є спеціальними щодо приписів статті 122 КАС України, а тому незалежно від використання платником податків права на адміністративне оскарження такий строк становить 1095 днів.

Однак у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд прийшов до висновку про те, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 Податкового кодексу строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Суд зазначає, що в цьому випадку мали місце виключні, непереборні обставини, які ускладнили можливість позивачки дізнатись про обставини прийняття ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкового повідомлення - рішення № від 05.08.2022 р., яке направлено на поштову адресу позивачки ( АДРЕСА_2 ), звідки вона виїхала м. Дніпро, у зв`язку зі збройною агресією російської федерації.

Також в додатках до позовної заяви позивач додала позовну заяву ГУ ДПС у Дніпропетровській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу за оскаржуваним у цій справі податковим повідомленням рішення № від 05.08.2022 року, яка датована 16.05.2024 року, що підтверджує твердження позивачки, що остання дізналась про оскаржуване податкове повідомлення-рішення 18.05.2024 року після отримання копії позовної заяви про стягнення податкового боргу за податковим повідомленням рішення № від 05.08.2022 року.

Твердження представника проте, що фізичні особи - платники податків зобов`язані інформувати контролюючі органи про зміну даних шляхом подання заяви про внесення змін до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків за формою №5ДР, не можуть лягти в основу залишення позовної заяви без розгляду, оскільки суд звертає увагу, що проведення фактичної перевірки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 здійснювалось за адресою АДРЕСА_3 .

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску звернення позивачкою із цим позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду про визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 05.08.2022 року.

З огляду на вищевикладене, суд вважає відсутніми підстави для залишення заявленого позову без розгляду, у зв`язку із чим відмовляє у задоволенні заявленого клопотання.

Керуючись статтями 240, 243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-а, м. Дніпро, 49000, ) про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі № 160/22604/24 - відмовити.

Копію ухвали направити всім сторонам по справі.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена у строки, передбачені статтею 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук