Справа № 380/2020/24
Суддя: Сеник Роман Петрович
Дата ухвалення: 2024-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 рокуЛьвівСправа № 380/2020/24 пров. № А/857/18224/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

Головуючого судді Сеника Р.П.,

суддів Онишкевича Т.В., Судової-Хомюк Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Хомин Ю.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Дослідно-механічний завод «Карпати» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2024 року у справі №380/2020/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дослідно-механічний завод «Карпати» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

суддя у І інстанції Хома О.П.,

час ухвалення рішення 13.06.2024,

місце ухвалення рішення не зазначено,

дата складення повного тексту рішення 20.06.2024,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дослідно-механічний завод «Карпати» (далі апелянт, позивач, ТОВ «ДМЗ «Карпати») звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 07.11.2023 №24652/13-01-07-10 в частині застосування пені у сумі 4 128 565,83 грн (чотири мільйони сто двадцять вісім тисяч п`ятсот шістдесят п`ять гривень 83 копійки) за порушення встановлених строків розрахунків по імпортному контракту від 21.10.2022 №UA211022, дата здійснення авансованого платежу 17.11.2022, імпортний контракт від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, дата здійснення авансованих платежів 18.08.2022, 16.09.2022 та 18.10.2022, та імпортний контракт від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A, дата здійснення авансованих платежів 01.12.2022 та 19.12.2022.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ГУ ДПС у Львівській області була проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «ДМЗ «Карпати» з питань дотримання вимог валютного законодавства за контрактами від 21.10.2022 №UA211022 (дата здійснення авансового платежу 17.11.2022), від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021 (дата здійснення авансових платежів 18.08.2022, 16.09.2022 та 18.10.2022) та імпортний контракт від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A (дата здійснення авансових платежів 01.12.2022 та 19.12.2022).

За результатами проведеної перевірки складено акт від 02.10.2023 №24314/13-01-07-10/37958251 та встановлено порушення пунктів 3, 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII, з урахуванням пункту п. п. 14-2 п. 14 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами і доповненнями, в результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контрактам, укладеним з компанією SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD (Китай) від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, з компанією MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) від 21.10.2022 №UA211022 та з компанією XCMG E-Commerce Inc (Китай) від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A.

За результатами перевірки прийняте оскаржуване податкове повідомлення рішення, яким нарахована пеня за порушення термінів розрахунків в сумі 4 128 565 грн 83 коп Стверджує про наявність форс-мажорних обставин, які зумовили затримку відвантаження товару у зв`язку з введенням карантину та закриттям підприємств SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD, Morn Laser Technology CO. LTD та XCMG-E-Commerce Inc., що підтверджується відповідними сертифікатами: №233707ВО/001484 від 28.06.2023; №231100ВО/007652 від 10.02.2023; №223203ВО/000426 від 28.06.2023, які долучені до матеріалів справи.

Тому вважає, що нарахування ГУ ДПС у Львівській області пені за дні порушення граничних строків ЗЕД-розрахунків, які припадають на періоди форс-мажорних обставин, зазначених у відповідних сертифікатах, є протиправним, тому спірне податкове повідомлення-рішення просить визнати протиправним і скасувати.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13.06.2024 в задоволенні позову відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції оскаржив позивач, подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що рішення суду першої інстанції є незаконним, необґрунтованим та таким, що винесене з порушенням норм як матеріального, так і процесуального права.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт, зокрема, зазначає, що суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім прямо або у винятковій формі заборонених законами України.

ГУ ДПС у Львівській області не враховано сертифікатів підтвердження форс-мажорних обставин, надані товариством від постачальників товару, з підстав відсутності підтвердження форс-мажорних обставин іншими доказами. Суд першої інстанції не звернув увагу на те, що відповідачем будь-яких перевірок зазначених у сертифікатах фактів не проводилося.

Відповідно до підпункту 69.9 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, перебіг строку завершення валютних операцій, визначених відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» та п. 21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженим постановою Правління Національного банку України №5 від 02.01.2019, був зупинений у період часу з 07.03.2022 по 01.08.2023.

З покликаннями на позицію Верховного Суду у постанові від 15.02.2024 у справі №420/1538/23 апелянт ствердив про відсутність у контролюючого органу підстав для нарахування товариству у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (Сovid-19), а саме з 01.01.2021 по 15.11.2022, пені за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Ба більше, взагалі з 01.03.2020 по 30.06.2023 включно за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності податковий орган не мав законних підстав для нарахування пені через запроваджений карантин Кабінетом Міністрів України.

Нарахування пені у період дії карантину суперечить положенням абз. 11 п. 52-1 підрозділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Крім викладеного, вважає, що судом першої інстанції хибно стверджено, що на підтвердження обставин неможливості виконання відповідних зобов`язань за контрактами з контрагентами-нерезидентами надано не сертифікати (довідки) уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), а листи самих контрагентів з посиланням на карантин, запроваджений на підприємстві у зв`язку з пандемією, який унеможливлює виконання взятих на себе зобов`язань. Однак, оскільки дані документи видані Китайською радою сприяння міжнародної торгівлі (аналог ТПП), на них присутній відповідний QR-код, який дає змогу перевірити реальність даного документа, його автентичність та дійсність.

Навіть за відсутності сертифікату відповідності Торгово-промислової палати, в судовому процесі можна доводити факт настання форс-мажору. Наявність чи відсутність форс-мажору з точки зору процесуального права є фактом, який необхідно доводити стороні, що на нього посилається.

Наголошено, що сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі подані в електронних копіях, на які накладено кваліфікований електронний підпис та на вимогу суду надані оригінали.

Стосовно нотаріального засвідчення перекладу іноземних документів, відповідно до підпункту 6.2 п. 6 глави 7 розділу ІІ Порядку №296/5 нотаріус, засвідчуючи справжність підпису, не посвідчує факти, викладені у документі, а лише підтверджує, що підпис зроблений певною особою.

Апелянт просив скасувати оскаржене рішення суду першої інстанції та прийняти нове про повне задоволення позову.

Згідно з відзивом ГУ ДПС у Львівській області, рішення суду першої інстанції від 13.06.2024 у цій справі є законним та обґрунтованим та таке слід залишити в силі.

Вказує, що відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» належним документом, який звільняє сторону зовнішньо-економічного договору від нарахування пені в порядку пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції», є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). Водночас, позивачем до перевірки на підтвердження обставин неможливості виконання зобов`язань згідно із укладеними контрактами (а саме від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, укладеного позивачем із SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, від 21.10.2022 №UA211022, укладеного із MORN LASER TECHNOLOGY CO., та від 15.11.2022, укладеного з XCMG E-Commerce Inc, (Китай) надано не Сертифікати (довідки) уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), а листи самих контрагентів з посиланням на карантин, запроваджений на підприємстві у зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби, який унеможливив своєчасне виконання взятих на себе зобов`язань.

Представлені до перевірки Сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі по вищевказаних контрактах англійською та китайською мовами, якими засвідчено лише автентичність печаток і підписів контрагентів - SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай), що вказує на їх неналежність як доказів в розумінні статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Крім цього, обставини, на які покликаються нерезиденти у наданих листах, не наділені ознаками невідворотності як обов`язкової умови для визнання обставин форс-мажорними, оскільки в рамках контрактів, укладених із XCMG E-Commerce Inc" (Китай) та MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай), ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» були здійснені авансові платежі, коли підприємства були закриті на карантин.

З покликанням на висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23.07.2024 у справі №240/25642/22, зазначає, що положення підпункту 69.9 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яким зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не розповсюджується на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду.

ГУ ДПС у Львівській області просило відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення від 13.06.2023 у цій справі залишити без змін.

Представник апелянта вимоги апеляційної скарги підтримав повністю, просив такі задовольнити повністю.

Представник відповідача проти вимог апеляційної скарги заперечила повністю, просила рішення суду першої інстанції від 13.06.2024 у цій справі залишити без змін.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимог скаржника, виходячи із такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «ДМЗ «Карпати» вказує, що порушення строків розрахунків за операціями із нерезидентами відбулося внаслідок дії непереборних обставин, які засвідчені відповідними офіційними документами країни-нерезидента.

Належним документом, який звільняє сторону зовнішньо-економічного договору від нарахування пені в порядку пункту 3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньо-економічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Позивачем до перевірки на підтвердження обставин неможливості виконання зобов`язань за укладеними позивачем контрактами від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021 з SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, від 21.10.2022 №UA211022 з MORN LASER TECHNOLOGY CO., та від 15.11.2022 з XCMG E-Commerce Inc, (Китай) надано не Сертифікати (довідки) уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту), а листи самих контрагентів, в яких останні посилаються на запроваджений на підприємстві карантин у зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби, який унеможливив своєчасне виконання взятих на себе зобов`язань.

Долучені позивачем до матеріалів справи перекладені на українську мову сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі та листи контрагентів не були засвідчені нотаріусом у встановлений законом спосіб.

Своєю чергою, наявні в матеріалах справи та згадані вище сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі по Контрактах, які були предметом перевірки та подавалися позивачем під час проведення такої, перекладені англійською та китайською мовами, якими засвідчено лише автентичність печаток і підписів контрагентів - SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай).

Вказане в сукупності, з позиції суду першої інстанції, дає підстави стверджувати про те, що сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі, які надані до перевірки ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» та листи контрагентів з покликанням на карантин, запроваджений на підприємствах, не легалізовані в установлений законом спосіб, тому не можуть бути належними доказами в розумінні статті 70 КАС України.

Суд першої інстанції погодився із позицією відповідача про те, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язань, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс - мажорними саме для даного конкретного випадку, у зв`язку з виконанням саме контрактів, за якими валютні кошти мали своєчасно надійти позивачу.

Сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі не містять інформації безпосередньо щодо укладених контрактів із компаніями SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай).

Контракти між ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» із компаніями SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай) були укладені 21.12.2021, 21.10.2022 та 15.11.2022, тобто в період дії форс-мажорних обставин та позивач мав усвідомлювати наслідки, які можуть настати внаслідок пандемії COVID-19, яка почалася у 2019 році, та припускати і передбачити у розділі 9 контракту від 15.11.2022, розділі 10 контракту від 21.12.2021 та від 21.10.2022 «Форс-Мажор» таку обставину, як пандемія COVID- 19.

Окрім того, обставини, на які покликаються нерезиденти у наданих листах, не наділені ознаками невідворотності як обов`язкової умови для визнання обставин форс-мажорними, оскільки в рамках контрактів, укладених із XCMG E-Commerce Inc (Китай) та MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай), ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» були здійснені авансові платежі у період, коли підприємства були закриті на карантин.

Встановлені судом першої інстанції фактичні обставини справи дали підстави стверджувати про обґрунтованість висновків контролюючого органу про порушення ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» ч. 3 ст. 13 Закону №2473-VIII та вимог пунктів 14-2, 14-4 Постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 та правомірність нарахування ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» пені у розмірі 4 128 565 грн 83 коп.

Даючи оцінку податковому повідомленню-рішенню від 07.11.2023 №24652/13-01-07-10, суд першої інстанції дійшов висновку про його відповідність критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 КАС України для такого роду рішень, а податковий орган при його прийнятті діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вказане в сукупності зумовило висновок суду першої інстанції про безпідставність позовних вимог, тому у задоволенні позову відмовлено повністю.

Розглядаючи спір, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Встановлено, підтверджено матеріалами справи, що ТОВ «ДМЗ «Карпати» зареєстровано в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань із присвоєнням коду .

Між ТОВ «ДМЗ «Карпати» та SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD укладено зовнішньоекономічний контракт від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021.

На виконання умов контракту від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, позивачем здійснено попередні оплати на користь нерезидента на загальну суму 217180,00 доларів США з валютного рахунку, відкритого в АБ «УКРГАЗБАНК», за платіжними дорученнями в іноземній валюті, а саме від:

- 18.08.2022 №43 на суму 50 000,00 доларів США. Відповідно до пункту 1 ст. 13 Закону №2473-VIII з урахуванням пункту 142 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів з 05.04.2022 становлять 180 календарних днів. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 18.08.2022 настав 13.02.2023;

- 16.09.2022 №51 на суму 15 154,00 доларів США. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 16.09.2022 настав 14.03.2023; ·

- 18.10.2022 №63 на суму 152 026,00 доларів США. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 18.10.2022 настав 15.04.2023.

SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD надав сертифікат №233707ВО/001484 від 28.06.2023, вказавши причини затримки поставки товару внаслідок збігу обставин непереборної сили, якими є введення карантину: з 01.11.2022 по 20.12.2022 - на підприємстві; з 15.12.2022 по 10.01.2023 - карантин у постачальників штампів; з 04.01.2023 по 01.02.2023 запроваджений урядом провінції повторний карантин, через який завод був закритий вдруге. Загальний термін перебування підприємства на карантині становить 93 календарних дні.

Між ТОВ «ДМЗ «Карпати» та MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD укладено зовнішньоекономічний контракт від 21.10.2022 №UA211022.

На виконання умов контракту від 21.10.2022 №UA211022 та Додаткової Угоди від 07.02.2023 №1 до контракту ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» здійснило попередні оплати на користь нерезидента на загальну суму 340770,00 доларів США з валютного рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в АБ «УКРГАЗБАНК» за платіжними дорученнями в іноземній валюті, а саме від:

- 17.11.2022 №75 на суму 93 000,00 доларів США. Відповідно до пункту 1 статті 13 Закону №2473-VIII з урахуванням пункту 142 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів з 05.04.2022 становлять 180 календарних днів. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 17.11.2022 настав 15.05.2023.

- 15.03.2023 №15 на суму 247 770,00 доларів США. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 15.03.2023 настав 10.09.2023.

На виконання умов контракту від 21.10.2022 №UA211022 та додаткової угоди від 05.05.2023 №2 (Специфікація №1 від 24.10.2022), укладеного з MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай), ТзОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» здійснено попередню оплату на користь нерезидента з валютного рахунку, відкритого в АБ «УКРГАЗБАНК» за платіжним дорученням від 07.06.2023 №28 на суму 47 864,00 доларів США. Граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 07.06.2023 настає 03.12.2023.

Відповідно до наданого контрагентом Morn Laser Technology CO.LTD сертифікату №231100ВО/007652 від 10.02.2023 затримка поставки товару відбулася в результаті форс-мажорних обставин: закриття підприємства на карантин у зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби COVID-19 з 05.11.2022 по 23.01.2023. Термін перебування підприємства на карантині становить 80 календарних днів.

Між ТОВ «ДМЗ «Карпати», та XCMG E-Commerce Inc. в особі ShiBin, укладено контракт від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A.

На виконання умов контракту від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A та Додатку №2 від 09.12.2022 до даного Контракту ТОВ «ДМЗ «Карпати» здійснено попередні оплати на користь нерезидента на загальну суму 186 800,00 доларів США з валютного рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) за платіжними дорученнями в іноземній валюті, а саме від:

- 01.12.2022 №80 на суму 162 000,00 доларів США. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 01.12.2022 настав 29.05.2023;

- 19.12.2022 №85 на суму 24 800,00 доларів США. Таким чином, граничний строк надходження товару по імпорту по попередній оплаті від 19.12.2022 настав 16.06.2023.

Відповідно до наданого контрагентом XCMG-E-Commerce Inc. сертифікату №223203ВО/000426 від 28.06.2023, затримка поставки товару відбулася в результаті форс-мажорних обставин: підприємство було закрито на карантин у зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби COVID-19 з 05.11.2022 по 23.01.2023. Термін перебування підприємства на карантині становить 80 календарних днів.

ГУ ДПС у Львівській області на підставі наказу від 15.09.2023 №3409-ПП проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Дослідно-Механічний Завод «Карпати» з питань дотримання вимог Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII по вказаних імпортних контрактах, результати якої оформлено актом від 02.10.2023 №24314/13-01-07-10/37958251.

Перевіркою встановлено порушення позивачем пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII, з урахуванням пункту п. п. 14-2 п. 14 Постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» із змінами і доповненнями.

Зокрема, в акті зазначено:

- за авансовим платежем від 18.08.2022 №43 в сумі 50 000,00 доларів США, (граничний строк надходження товару по імпорту по авансовому платежу від 18.08.2022 настав 13.02.2023) кількість днів протермінування становить 154 дні;

- за авансовим платежем від 16.09.2022 №51 в сумі 15 154,00 доларів США, (граничний строк надходження товару по імпорту по авансовому платежу від 16.09.2022 настав 14.03.2023) кількість днів протермінування становить 125 днів;

- за авансовим платежем від 18.10.2022 №63 в сумі 152 026,00 доларів США, (граничний строк надходження товару по імпорту по авансовому платежу від 18.10.2022 настав 15.04.2023) кількість днів протермінування становить 93 дні.

Сума нарахованої пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів по імпортному контракту від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, дата здійснення авансових платежів 18.08.2022, 16.09.2022, 18.10.2022 складає 2 603 611,33 гривень.

Авансовий платіж ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» від 17.11.2022 на суму 93000,00 доларів США був здійснений під час дії пандемії коронавірусної хвороби (з 05.11.2022 до 23.01.2023), як це зазначено в листі MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) від 10.02.2023 №б/н.

Сума нарахованої пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів по імпортному контракту від 21.10.2022 №UA_GYO/21122021, дата здійснення авансового платежу 17.11.2022, складає 938 642,82 грн.

Авансові платежі ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» від 01.12.2022 №80 в сумі 162 000,00 доларів США та від 19.12.2022 №85 в сумі 24 800,00 доларів США були здійснені під час дії пандемії коронавірусної хвороби (з 05.11.2022 до 23.01.2023), як це зазначено в листі «XCMG E-Commerce Inc» (Китай) від 18.07.2023 №б/н.

Сума нарахованої пені за порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів по імпортному контракту від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A, дата здійснення авансових платежів 01.12.2022 та 19.12.2022, складає 586 311,68 грн.

Контролюючим органом на підставі акту перевірки 07.11.2023 винесено податкове повідомлення-рішення №24652/13-01-07-10, яким за порушення граничного строку розрахунків за у сфері зовнішньоекономічної діяльності застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 4 128 565 грн 83 к.

ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» подало 16.11.2023 до ДПС України скаргу на податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 07.11.2023 №24652/13-01-07-10, у задоволенні якої рішенням ДПС України від 04.01.2024 відмовлено, податкове повідомлення-рішення залишено без змін.

Розмір штрафу підтверджується Розрахунком пені по ТОВ «ДМЗ КАРПАТИ», який є додатком 2 до акту перевірки від 02.10.2023 №24314/13-01-07-10/37958251.

Податкове повідомлення-рішення від 07.11.2023 №24652/13-01-07-10 є предметом оскарження з підстав протиправності застосування штрафних санкцій (пені) за порушення строків розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, апеляційний суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Відповідно до підпункту 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

За положеннями підпункту 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Згідно з підпунктом 78.1.1 п. 78.1 ст. 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності отримання податкової інформації, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Підпунктом 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України, встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Відповідно до норм підпункту 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

За нормами підпункту 14.1.162 п. 14.1 ст. 14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 54.3.3 п. 54.3 ст. 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначає Закону України «Про валюту і валютні операції» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 13 вказаного Закону врегульовано особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Зокрема ч. 1 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Частиною 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлена відповідальність за порушення встановлених строків розрахунків, а саме порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про валюту і валютні операції» валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства (ч. 4 ст. 11 Закону №2473-VIII).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства (ч. 6 ст. 11 Закону України «Про валюту і валютні операції»).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті (ч. 8 ст. 13 Закону №2473-VIII).

Отже, контролюючий (податковий) орган здійснює контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті та у разі встановлення порушень таких строків нараховує пеню у визначених розмірах.

При цьому положеннями Закону №2473-VIII не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення Податкового кодексу України. Закон №2473-VIII та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики.

Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону №2473-VIII) - відсутні.

Частинами 1-3 ст. 3 Закону України «Про валюту і валютні операції» передбачено, що відносини, які виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Отже, спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України «Про валюту і валютні операції», і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.

Так, дійсно, відповідно до абз. 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України протягом дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню, проте така застосовна у сфері справляння податків і зборів та не підлягає застосуванню у сфері регулювання валютних правовідносин.

Крім того, зміни до положень Закону України «Про валюту і валютні операції» здійснюються виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Однак до Закону №2473-VIII не вносились норми, які б дозволяли не застосовувати пеню (звільняли від застосування пені) за порушення строку розрахунків в іноземній валюті у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19).

При цьому, маючи на меті звільнити суб`єктів господарювання, які вчинили правопорушення, у вигляд порушення строків розрахунків, від відповідальності у вигляді пені законодавець вносить відповідні зміни саме до Закону України «Про валюту і валютні операції».

Так, Законом України №2260-IX від 12.05.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» статтю 16 Закону України «Про валюту і валютні операції» доповнено пунктом 13 такого змісту: « 13. Відповідальність, передбачена частиною п`ятою статті 13 цього Закону, не застосовується до резидентів - суб`єктів господарювання, що вчинили відповідне правопорушення, якщо імпортні операції не можуть бути завершені внаслідок дії постанови Кабінету Міністрів України «Про застосування заборони ввезення товарів з Російської Федерації» від 9 квітня 2022 року №426».

Тобто, у разі якби законодавець мав на меті звільнити суб`єктів господарювання від відповідальності шляхом не нарахування (не застосування) пені під час дії карантину (COVID- 19), відповідні зміни (чи обмеження в застосуванні) були б внесені саме до Закону України «Про валюту і валютні операції», проте таких змін внесено не було.

Отже, пеня, передбачена ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого Кабінету Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 23.07.2024 у справі №240/25642/22, а також постанові Верховного Суду від 29.08.2024 у справі №280/7416/23.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до п. 1 ст. 13 Закону №2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Пунктом 14-2 Постанови Національного банку України від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (в редакції Постанови від 4 квітня 2022 року №68) встановлено граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05.04.2022 зменшено з 365 днів до 90 календарних днів. В подальшому граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05.04.2022 згідно Постанови Національного банку України від 07.06.2022 №113 становили 120 днів, а згідно Постанови Національного банку України від 07.07.2022 №142 - 180 днів.

Отже, у спірному періоді граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів становлять 180 календарних днів.

Згідно з ч. 6 ст. 13 Закону №2473-VII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Відповідно до ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» право засвідчення форс-мажорних обставин має Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати, які видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Так, апелянт стверджує, що ГУ ДПС у Львівській області не були враховані сертифікати підтвердження форс-мажорних обставин, надані товариству від постачальників товару:

- SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD надав сертифікат №233707ВО/001484 від 28.06.2023 із зазначеними причинами затримки поставки товару. Дана ситуація виникла внаслідок збігу обставин непереборної сили. Згідно з цим сертифікатом, на даному підприємстві був введений карантин на період з 01.11.2022 по 20.12.2022; з 15.12.2022 по 10.01.2023 карантин у постачальників штампів; з 04.01.2023 по 01.02.2023 уряд провінції запровадив повторний карантин, через це завод був закритий вдруге. Загальний термін перебування підприємства на карантині становить 93 календарних дні;

- згідно з сертифікатом, що надав контрагент Morn Laser Technology CO.LTD відбулася затримка поставки товару в результаті форс-мажорних обставин. Підприємство було закрито на карантин у зв`язку з коронавірусною пандемією хвороби COVID-19 з 05.11.2022 по 23.01.2023. Термін перебування підприємства на карантині згідно сертифіката №231100ВО/007652 від 10.02.2023 становить 80 календарних днів;

- згідно з сертифікатом, що надав контрагент XCMG-E-Commerce Inc., відбулася затримка поставки товару в результаті форс-мажорних обставин. Підприємство було закрито на карантин у зв`язку з коронавірусною пандемією хвороби COVID-19 з 05.11.2022 по 23.01.2023. Термін перебування підприємства на карантині згідно сертифіката №223203ВО/000426 від 28.06.2023 становить 80 календарних днів.

За змістом акта перевірки від 02.10.2023 вказані листи були предметом дослідження при перевірці та контролюючим органом зафіксовано таке:

- по контрагенту SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD зафіксовано положення листа від 26.06.2023 на українській мові із викладенням його змісту, а також вказано про надання Сертифікату Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі (Китайська палата міжнародної торгівлі) від 28.06.2023 №233707ВО/001484 на англійській та китайській мовах, без офіційного перекладу, в якому зазначено (самостійний переклад), що відповідний сертифікат засвідчує, що печатка SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO., LTD на даному документі є справжньою. Також зафіксовано, що ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» здійснено оплату на загальну суму 217 180,00 доларів США, а саме згідно з платіжними дорученнями від 18.08.2022 №43 в сумі 50 000,00 доларів США., від 16.09.2022 №51 в сумі 15 154,00 доларів США, від 18.10.2022 №63 в сумі 152 026,00 доларів США., чим порушено умови Контракту від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021. До перевірки не представлено листа повідомлення Продавця про готовність товару до відвантаження чи про затримку відвантаження товару станом на останню дату оплати (18.10.2022) всупереч вимогам 4.1 Контракту. ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» до перевірки не надано Сертифікат уповноваженої організації (органу) країни розташування про виникнення форс-мажорних обставин. Перевірка проводилась з 19.09.2023 по 25.09.2023;

- до перевірки надано лист MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD від 10.02.2023 №б/н українською мовою наступного змісту: «Справжнім роз`яснюємо затримку доставки замовлення на волоконний станок для лазерної різки МТ-L20120FH (12kW) та MT-L2012FH (20kW) інвойс №23MTWX0508UKR від 08.05.2023, у зв`язку з тим, що ситуація виникла в результаті поєднання форс-мажорних обставин. Підприємство було закрито на карантин у зв`язку з коронавірусною пандемією хвороби з 05.11.2022 до 23.01.2023. Також, ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» до перевірки надано лист MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD без дати та номера українською мовою наступного змісту: «Справжнім роз`яснюємо затримку доставки замовлення на волоконний станок для лазерної різки МТ-L20120FH (12kW) та MT-L2012FH (20kW) інвойс №23MTWX0508UKR від 08.05.2023, у зв`язку з тим, що ситуація виникла в результаті поєднання форс-мажорних обставин. Підприємство було закрито на карантин у зв`язку з коронавірусною пандемією хвороби з 01.02.2023 до 23.02.2023. Одночасно, долучено Сертифікат Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі (Китайська палата міжнародної торгівлі) від 10.02.2023 за №231100B0/007652 англійською та китайською мовами, в якому зазначено (самостійний переклад): «Печатка MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD на доданому документі є автентичною».

ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» здійснено платежі згідно з платіжними дорученнями від 17.11.2022 №75 в сумі 93 000,00 доларів США та від 15.03.2023 №15 в сумі 247 770,00 доларів США, чим порушено умови договору п.4.1 та всупереч п.10.1 договору (…У разі настання певних обставин, що перешкоджають будь-якій із Сторін виконати взяте на себе зобов`язання за цим Контрактом, сторона, що не виконує, повністю звільняється від відповідальності за невиконання за умови, що, зокрема, а) обставина, що виникла, не могла бути прийнято нею в розрахунок при укладанні цього контракту; б) ця перешкода вона не могла уникнути або подалати при виконанні зобов`язань.

До перевірки не представлено листа-повідомлення продавця про готовність партії товару до відвантаження станом на дату оплати (15.03.2022 року).

Отже, авансовий платіж ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» від 17.11.2022 на суму 93000,00 доларів США був здійснений під час дії коронавірусної пандемії хвороби (з 05.11.2022 до 23.01.2023), як це зазначено в листі MORN LASER TECHNOLOGY CO., LTD (Китай) від 10.02.2023 №б/н.

ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» до перевірки не надано Сертифікат уповноваженої організації (органу) країни розташування про виникнення форс-мажорних обставин.

- щодо листа компанії XCMG E-Commerce Inc від 18.07.2023 (лист складено після настання граничного строку надходження товару по імпорту) українською мовою. ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» до перевірки надано Сертифікат Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі ( Китайська палата міжнародної торгівлі) від 28.06.2023 за №223203ВО/000426 на англійській та китайській мовах, в якому зазначено (самостійний переклад): «що печатка XCMG E-Commerce Inc на даному комерційному рахунку №XCMGEAV3221115A є справжньою».

Відповідно, укладання контракту від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A з Додатком №2 від 09.12.2022 до даного Контракту та авансові платежі від 01.12.2022 №80 в сумі 162 000,00 доларів США та від 19.12.2022 №85 в сумі 24 800,00 доларів США, згідно листа XCMG E-Commerce Inc. - були здійснені під час дії коронавірусної пандемії хвороби (з 05.11.2022 до 23.01.2023), коли підприємство було закрите на карантин.

Виходячи із п.9.1 контракту, жодна Сторона цього Договору не вважатиметься такою, що порушує цей Договір або іншим чином несе відповідальність перед іншою внаслідок будь-якої затримки або невиконання своїх зобов`язань за цим Договором, якщо така затримка чи невиконання спричинені будь-якою з обставини, які не можна було передбачити на дату укладення цього Договору та які не підпадають під розумний контроль відповідної сторони, включаючи, таке обмежуючи, будь-які невичерпні сили, спалах військових дій, терористичні акти, дії урядових органів або промислові дії, пандемію, пожежі, вибухи, повені, руйнування приміщень, війни, страйки, локаути, та відповідно продовжується строк виконання договірного зобов`язання.

Листа від XCMG E-Commerce Inc (Китай) про неможливість виконання та змін до договору під час дії карантину до перевірки не представлено.

ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» до перевірки не представлено Сертифікат Торгово-промислової палати про виникнення форс-мажорних обставин.

Отже, авансові платежі ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» від 01.12.2022 №80 в сумі 162 000,00 доларів США та від 19.12.2022 №85 в сумі 24 800,00 доларів США були здійснені під час дії коронавірусної пандемії хвороби (з 05.11.2022 до 23.01.2023), як це зазначено в листі "XCMG E-Commerce Inc" (Китай) від 18.07.2023 №б/н.

З цього приводу колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні, сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі №904/3886/21.

Згідно правового висновку Верховного Суду, що міститься в постанові від 13.07.2023 у справі №560/9742/22, з огляду на вимоги Закону України «Про валюту та валютні операції» та Регламенту ТПП, сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

У контексті викладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що надані позивачем листи компаній-контрагентів не є сертифікатами (довідками) уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). Також, вказаними листами компанії не можливо підтвердити виникнення та дію форс-мажорних обставин у спірних правовідносинах.

Доказів наявності висновків центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, про продовження строків розрахунку в іноземній валюті по експортних контрактах чи звернення Товариства до суду з позовом про стягнення боргу з нерезидентів позивачем ні до перевірки, ні до суду надано не було..

Крім того, як вірно встановлено судом першої інстанції, наявні в матеріалах справи та згадані вище сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі по Контрактах, які були предметом перевірки та подавалися позивачем під час проведення такої, перекладені англійською та китайською мовами, якими засвідчено лише автентичність печаток і підписів контрагентів - SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай), не легалізовані в установлений законом спосіб, тому не можуть бути належними доказами в розумінні статті 70 КАС України.

Сертифікати Китайської ради сприяння міжнародної торгівлі, оцінку яким суд надав вище, не містять інформації безпосередньо щодо укладених контрактів із компаніями SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай).

Також суд зазначає, що контракти між ТОВ «ДМЗ «КАРПАТИ» із компаніями SHANDONG BAOKUN MACHINERY EQUIPMENT CO.,LTD, MORN LASER TECHNOLOGY CO. та XCMG E-Commerce Inc, (Китай) були укладені 21.12.2021, 21.10.2022 та 15.11.2022, тобто в період дії форс-мажорних обставин та позивач мав усвідомлювати наслідки, які можуть настати внаслідок пандемії COVID-19, яка почалася у 2019 році, та припускати і передбачити у розділі 9 контракту від 15.11.2022, розділі 10 контракту від 21.12.2021 та від 21.10.2022 «Форс-Мажор» таку обставину, як пандемія COVID- 19.

З урахуванням вищенаведеного правового регулювання, встановлених обставин у справі, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість застосування до позивача пені за порушення строків розрахунків по імпортному контракту від 21.10.2022 №UA211022, дата здійснення авансованого платежу 17.11.2022, імпортному контракту від 21.12.2021 №UA_GYO/21122021, дата здійснення авансованих платежів 18.08.2022, 16.09.2022 та 18.10.2022 та імпортному контракту від 15.11.2022 №XCMGEAV3221115A, дата здійснення авансованих платежів 01.12.2022 та 19.12.2022.

Розмір пені в сумі 4128565,83 грн згідно оскаржуваного податкового повідомлення - рішення від 07.11.2023 №24652/13-01-07-10 не є спірним.

Проаналізувавши інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції та зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги докази, наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким що не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Підстав для зміни розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду справи у відповідності до вимог ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України немає.

Керуючись ст. 241, 242, 243, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Дослідно-механічний завод «Карпати» - залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 13 червня 2024 року у справі №380/2020/24 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. П. Сеник
судді Т. В. Онишкевич
Н. М. Судова-Хомюк
Повне судове рішення складено 18.09.24