Справа № 160/7849/24
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 червня 2024 року Справа 160/7849/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро клопотання Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про розгляд справи за участі представника в адміністративній справі №160/7849/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправної бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

26.03.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Відділу № 7 у м. Дніпрі Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області щодо розгляду заяви про набуття громадянства ОСОБА_1 від 12.04.2024 року;

- зобов`язати Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області провести процедуру встановлення належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до громадянства України за територіальним походженням (за місцем народження) без надання документу про підтвердження відсутності судимості на території рф й прийняття зобов`язання про припинення громадянства рф та надати ОСОБА_1 громадянство України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року, вказана позовна заява залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви із визначенням належного відповідача, зазначенням дійсних документів, які підтверджують особу позивача та з приведеними у відповідність позовними вимогами, а також у разі необхідності заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази, що підтверджують причини пропуску строку та копій у відповідності до кількості учасників справи.

На виконання вимог ухвали від 02.04.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додається позовна заява з визначенням належного відповідача, а також з уточнюючими позовними вимогами.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2024 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження в адміністративній справі №160/7849/24, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

20 травня 2024 року до суду надійшов відзив Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, а також клопотання про розгляд справи за участі представника, яке було обґрунтовано тим, що ухвалене рішення у цій справі може вплинути на його права, інтереси та обов`язки як суб`єкта владних поноважень.

При вирішенні клопотання відповідача про необхідність розгляду цієї справи за участі представника, суд виходить із наступного.

Положеннями ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При цьому ч.4 ст.257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, приписами КАС України визначено вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому всі інші справи можуть розглядатися судом як за правилами спрощеного позовного провадження, так і за правилами загального, у разі, якщо через складність або інші обставини таких справ недоцільно здійснювати їх розгляд у спрощеному позовному провадженні.

При цьому згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як зазначалося вище, звертаючись з клопотаннями про розгляд справи за участі представника, відповідачем не зазначено та не обґрунтовано в чому полягає для нього важливе значення розгляду справи саме з повідомленням (викликом) сторін, дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Покликання відповідача на значимість справи не може бути сприйняте як належний аргумент для переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Будь-який спір з огляду на дії позивача щодо його ініціювання є значимими для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними.

Водночас, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

Суд також звертає увагу відповідача на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідач не позбавлений права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відзиві на позовну заяву, запереченнях, додаткових поясненнях та подавати докази.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з частиною 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Зважаючи на вищенаведене, підстави стверджувати, що розгляд цієї справи повинен в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відсутні, тому суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за участі представника в адміністративній справі №160/7849/24.

Керуючись статтями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про розгляд справи за участі представника в адміністративній справі №160/7849/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області про визнання протиправної бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.С. Луніна