Справа № 520/3172/24
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2024-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 р. Справа № 520/3172/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 09.04.24 по справі № 520/3172/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області

про визнання дій протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, в якому з урахуванням зміни позовних вимог просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області щодо формування та видачі витягів № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по вул. Северина Потоцького, 11, у м. Харкові;

- скасувати витяги Головного управління Держгеокадастру у Харківській області № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 р. та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту Км, що характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки , який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, в тому числі і тих, які були враховані при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки № 1557/0/45-19 від 07.11.2019, у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 р. №1147.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що при видачі витягів відповідач не врахував особливості конкретної земельної ділянки та не відобразив всі локальні коефіцієнти, притаманні цій ділянці. Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, надаючи оскаржувані витяги, зобов`язано перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням всіх факторів, а не лише за автоматичними даними.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 відмовлено у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання дій протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) на користь Державного бюджету України (Отримувач коштів ГУК у м.Києві/ м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАІІ), Рахунок отримувача UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106 судовий збір у сумі 1937 (одна тисяча дев`ятсот тридцять сім) грн 92 коп.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що протягом 2020-2024 років направляв до відповідача запити з метою встановлення обставин, чим саме керувався останній, визначаючи локальні фактори витягу на рівні максимуму, однак у відповідях на ці запити лише зазначено про використання засобів програмного забезпечення при формуванні спірних витягів, без зазначення правових підстав зміни коефіцієнтів до максимальних.

Позивач, не погодившись з витягами 2019-2021 років, оскаржила їх до Харківського окружного адміністративного суду.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2022, залишеним в силі постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2023 по справі № 520/11265/21 скасовано витяги №1557/0/45-19 від 07.11.2019 та № 4048 від 20.05.2020 року з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 по вул. Северина Потоцького, 11 у м. Харкові та зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 (локальні фактори), який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 зі змінами, з урахуванням висновків суду по даній справі.

Відповідно до рішення по справі №520/11265/21 скасовано застосування максимальних розмірів локальних коефіцієнтів для розрахунку НГО земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 , площею 0.10 га по вул. Северина Потоцького, 11, у м. Харкові.

Головне управління Держгеокадастру у Харківській області порушило діюче законодавство та не виконало рішення суду по справі №520/11265/21, тобто не надало новий Витяг за 2019-2020 роки, а протиправно видало нові Витяги у 2023 році та у 2024 році з тими ж недоліками, проігнорувавши висновки викладені у рішенні суду у справі №520/11265/21.

Відповідно до твердження відповідача - відомості внесені до державного земельного кадастру розробником Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Харкова станом на 01.01.2018 року. З 01.01.2020 змін в технічну документацію не вносилось. Локальні коефіцієнти не змінювались. Витяги формуються без втручання з боку співробітників.

З огляду на вищезазначене - НГО з 01.01.2020 року мало бути сталим, однак НГО земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:00053 таким не є.

Головне управління Держгеокадастру в Харківській області підтвердило, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова затверджена рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 №1474/19 та введена в дію з 01.01.2020 року. Змін в неї з того часу не вносилось. А відтак, з того періоду для однієї й тієї самої земельної ділянки мають застосовуватись одні й ті самі коефіцієнти для розрахунку коефіцієнта Км3. Отже, добуток має бути сталим і різниця в НГО з цих підстав можлива виключно внаслідок коефіцієнта індексації. Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель (пункт 289.2 статті 289 Податкового кодексу України).

Відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірність вибору максимальних значень щодо кожного критерія, що визначають сукупний коефіцієнт Км3, тому суд першої інстанції прийняв незаконне та необґрунтоване рішення в частині відмови у задоволенні заявлених позовних вимог.

Головне управління Держгеокадастру у Харківській області, надаючи оскаржувані витяги, зобов`язано перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням всіх факторів, а не лише за автоматичними даними.

Відповідач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що з набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України від 01 липня 2022 р. № 753 "Про внесення змін до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок", яка передбачає, зокрема, що витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру.

В програмному забезпеченні Державного земельного кадастру сукупне значення коефіцієнта КмЗ для земельної ділянки розраховується на підставі точного визначення частки площі, яку займають відповідні локальні фактори на земельній ділянці, повністю в автоматичному режимі, що відповідає абзацу третьому пункту 10 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, (на час його актуальності), відповідно до якого розроблено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, та відомості про яку внесені до Державного земельного кадастру.

Технічна документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова затверджена рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 р. № 1474/19 та введена в дію з 01.01.2020 року.

Затверджена міською радою виготовлена технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яка не породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, в той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Таким чином, витяг з технічної документації про грошову оцінку землі, сам по собі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, не змінює фактичне значення коефіцієнтів, що застосовані під час здійснення нормативної грошової оцінки землі, так само як і самого значення нормативної грошової оцінки землі, а лише носить інформаційний характер. При цьому, саме рішення відповідної сільської, селищної чи міської ради затверджує технічну документацію щодо відповідної нормативної грошової оцінки землі.

Рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 №1474/19 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018, яка застосовується з 01.01.2020 та є дійсною протягом 5-7 років.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про оцінку земель" витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Так, норма статті 23 Закону України "Про оцінку земель" вказує на те, що органи Держгеокадастру видають витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, проте, вказаний Закон не містить посилань на те, що Головне управління здійснює розрахунок чи перевірки значень коефіцієнтів чи суми нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Таким чином, враховуючі те, що з набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України від 01 липня 2022 р. № 753 "Про внесення змін до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок", яка передбачає, зокрема, що витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, тому витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки видається на підставі наявної інформації в Державному земельному кадастрі, а саме відповідно до відомостей про нормативну грошову оцінку земель міста Харкова затвердженої рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 №1474/19 згідно з електронним документом, відповідно до вимог Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051.

Просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Позивач надав до суду відповідь на відзив, у якій підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18 липня 2024 року заяву позивача та відповідача про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у справі №520/3172/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 по справі №520/3172/24, для надання сторонам часу необхідного їм для примирення на строк 2 місяці.

Відповідач звернувся до суду із заявою про поновлення провадження у справі, в якій зазначив, що сторони у ході проведених консультацій, дійшли порозуміння у питанні щодо порушення прав позивача, при формуванні оскаржуваних витягів із нормативної грошової оцінки земельної ділянки та про можливість їх скасування у судовому порядку.

Відповідно до матеріалів справи та наявних у сторін відомостей: витяг № НВ-023 від 20.12.2023 встановлює нормативно грошову оцінку земельної ділянки у розмірі - 4224659.27 грн; витяг № НВ-024 від 03.01.2024 встановлює нормативно грошову оцінку земельної ділянки у розмірі - 4224659.27 грн; витяг № НВ 024 від 30.01.2024 встановлює нормативно грошову оцінку земельної ділянки у розмірі - 4441736.63 грн.

Так на сьогоднішній день, Головним управлінням встановлено, що при формуванні оспорюваного Витягу № НВ-023 від 20.12.2023 року програмним комплексом застосовано максимальні локальні коефіцієнти без врахування всіх факторів, притаманних цій земельній ділянці, що сталося внаслідок недоліків програмного забезпечення, що підтверджує доводи позивача, викладені у позовній заяві та апеляційній скарзі.

Крім того, перевіривши та порівнявши витяги № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 Головним управлінням встановлено, що в зміст розрахунків закладено максимальні локальні коефіцієнти, на що правомірно посилаєтсья позивач у позовній заяві.

Також, відповідач просив врахувати при розгляді апеляційного провадження інформацію викладену у даній заяві.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29 серпня 2024 року поновлено провадження у справі № 520/3172/24. Зобов`язано ОСОБА_1 надати у строк до 13 вересня 2024 року письмові пояснення з приводу поданої представником відповідача заяви про поновлення провадження у справі з підстав досягнення порозуміння у питанні щодо порушення прав позивача.

ОСОБА_1 надала до суду додаткові пояснення на виконання ухвали суду від 29.08.2024, в яких зазначила, що сторони у ході проведених консультацій, дійшли порозуміння у питанні щодо порушення прав позивача при формуванні оскаржуваних витягів із нормативної грошової оцінки земельної ділянки та про необхідність їх скасування в судовому порядку. Головне управління Держгеокадастру у Харківській області визнало та встановило, що, при формуванні оспорюваного витягу № НВ-023 від 20.12.2023 за допомогою програмного комплексу, автоматично застосовано максимальні локальні коефіцієнти без врахування знижуючих коефіцієнтів, що мають місце та зумовлені всіма факторами, притаманними цій земельній ділянці. Що призвело до формування протиправного витягу № НВ-023 від 20.12.2023 з помилковим протиправним застосуванням максимальних локальних коефіцієнтів та завищеною невірною сумою нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, на якій розміщена будівля, що належить позивачу. Така сама ситуація мала місце і при формуванні витягів № НВ-024 від 03.01.2024 та № НВ-024 від 30.01.2024, оскільки в зміст розрахунків зазначених витягів, протиправно закладено максимальні локальні коефіцієнти, що не відповідають наявним фактичним (реальним) факторам, притаманним земельній ділянці з кадастровим номером :03:016:0005, що розташована на АДРЕСА_1 , та на що нею правомірно акцентовано увагу у позовній заяві та апеляційній скарзі. Зазначила, що повністю погоджується з висновками Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про порушення прав позивача при формуванні оскаржуваних витягів із нормативної грошової оцінки земельної ділянки та про необхідність їх скасування у судовому порядку.

Відповідач ознайомившись із поясненнями позивача надав до суду заяву, в якій зазначив, що уході консультацій з позивачем, встановлено, що при формуванні оспорюваних витягів, зокрема, витягу № НВ-023 від 20.12.2023 року за допомогою програмного комплексу, автоматично та неправомірно було застосовано максимальні локальні коефіцієнти без врахування знижуючих коефіцієнтів, що мають місце та зумовлені всіма факторами, притаманними цій земельній ділянці. Це сталося внаслідок недоліків програмного комплексу, що здійснює розрахунок нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Така ситуація призвела до формування оспорюваного витягу НВ-023 від 20.12.2023 року з помилковим застосуванням максимальних локальних коефіцієнтів та завищеною невірною сумою нормативно-грошової оцінки земельної ділянки, на якій розміщена будівля, що належить позивачу (апелянту) через що і виник судовий спір по даній справі.

Відповідач просив врахувати інформацію викладену у даній заяві при розгляді апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що ОСОБА_1 у процесі оформлення договору оренди земельної ділянки з Харківською міською радою, виконала підготовчі дії для укладання договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , для експлуатації та обслуговування виробничої нежитлової будівлі.

24 березня 2021 року позивач у порядку, передбаченому Законом України "Про оренду землі", подав сформований пакет документів до Управління земельних відносин Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради, справа № РЦ--164 від 24.03.2021 з терміном виконання 22.04.2021.

На даний час питання укладення договору оренди земельної ділянки знаходиться на розгляді Харківської міської ради.

05 квітня 2021 року позивач отримала позов від Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави, в особі Харківської міської ради, до ФОП ОСОБА_1 , про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за використання земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_1 .

Керівник Харківської місцевої прокуратури № 3 обґрунтовує свої позовні вимоги, в частині розрахунку суми стягнення, посилаючись на витяги з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_1 , від 07.11.2019 № 1557/0/45-19 та № 4048 від 20.05.2020, які виготовлені Головним управлінням Держгеокадастру у Харківській області.

Позивач, вважаючи, що відповідачем в оскаржуваних витягах встановлені розміри локальних коефіцієнтів Км3 вище, ніж максимальні граничні розміри, визначені Порядком та рішенням Харківської міської ради, звернулась до суду.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2022 у справі №520/11265/21 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області, третя особа - Харківська міська рада про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування рішень, скасування витягу та зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково.

Скасовано витяг Головного управління Держгеокадастру у Харківській області №1557/0/45-19 від 07.11.2019.

Зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 новий витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту КмЗ (локальні фактори), який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, у тому числі і тих, які були враховані при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки № 1557/0/45-19 від 07.11.2019, у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 зі змінами.

У задоволенні позову в іншій частині вимог - відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2023 по справі №520/11265/21 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 по справі № 520/11265/21 в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про скасування витягів Головного управління Держгеокадастру у Харківській області №4048 від 20.05.2020, №2181 від 26.05.2021 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та зобов`язання відповідача видати нові витяги.

В цій частині прийнято нове судове рішення, яким скасовано витяги Головного управління Держгеокадастру у Харківській області №4048 від 20.05.2020, №2181 від 26.05.2021 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та зобов`язано Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням сукупного коефіцієнту Км3 (локальні фактори), який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки у відповідності до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 зі змінами, з урахуванням висновків суду по даній справі.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2022 по справі № 520/11265/21 залишено без змін.

Як зазначила позивач, 21.12.2023 в рамках розгляду справи №922/840/21 за позовом керівника Харківської місцевої прокуратури № 3 в інтересах держави в особі Харківської міської ради до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати в сумі 142 560,92 грн., Харківською міською радою подано новий доказ, а саме витяг № НВ-023 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005.

Позивач замовила онлайн та отримала витяг №НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_1 .

У ході розгляду цієї справи позивачу стало відомо про існування ще одного Витягу № НВ-024 від 03.01.2024 з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005, розташованої за адресою АДРЕСА_1 , про що подано заяву про зміну предмету позову (уточнення позовних вимог).

Учасниками справи не заперечувалось, що спірні витяги виготовлено, виходячи із технічної інформації про нормативно-грошову оцінку земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року, що застосовується з 01.01.2020 року, затверджена Харківською міською радою 27.02.2019 р. рішенням № 1474/19 .

Вважаючи витяги протиправними, позивач звернулась до суду.

Приймаючи рішення про вімову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з підстав їх необгрунтованості.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV від 11.12.2003 нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами, а під рентним доходом розуміється дохід, який можна отримати із землі як фактору виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Згідно з ч. 5 ст. 5 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, окрім іншого, для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 13 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно з пп. 14.1.125 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу XII. глави 1 розділу XIV цього Кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV, підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Згідно з ст. 18 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться на землях, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV, за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт.

Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" №1378-IV витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах населених пунктів та порядок оформлення Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки регламентується Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів).

Відповідно до розділу I Порядку № 489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів), цей Порядок визначає процедуру проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів.

Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 1995 року № 213 (із змінами). Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

Вказана постанова втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 року № 1147.

Відповідно до п.п. 1-3 розд. ІІ Порядку№489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів) в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель. Населені пункти включають землі всіх категорій за основним цільовим призначенням, які розташовуються в їх адміністративних межах. Нормативна грошова оцінка всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою Цн= В х Нп/Нк х Кф х Км, де Цн - нормативна грошова оцінка квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6%); Нк - норма капіталізації (3%); Кф- коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки. Індексація нормативної грошової оцінки земельних ділянок здійснюється відповідно до статті 289 Податкового кодексу України.

Пунктом 6 розд. ІІ Порядку №489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів) визначено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км= Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Відповідно до п.8 розд. ІІ Порядку №489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів) у межах населеного пункту середня (базова) вартість одного квадратного метра земель диференціюється за економіко-планувальними зонами, які встановлюються на основі економічної оцінки території населеного пункту, з урахуванням таких факторів: неоднорідність функціонально-планувальних якостей території; доступність до центру населеного пункту, місць концентрації трудової діяльності, центрів громадського обслуговування, масового відпочинку; рівень інженерного забезпечення та благоустрою території; рівень розвитку сфери обслуговування населення; екологічна якість території; привабливість середовища: різноманітність місць докладання праці, наявність історико-культурних та природних пам`яток тощо.

Відповідно до п. 10 розділу II Порядку № 489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів), вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно- ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн = ЦНЗ х Кф х Км3.

Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів. Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Згідно до п. 1 розділу III Порядку № 489 (в редакції чинній на момент винесення спірних витягів) за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи (додаток 8) як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (додаток 9).

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.01.2015 №15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

Колегією суддів з апеляційної скарги встановлено, що у 2019-2021 роках відповідачем сформовано витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 07.11.2019 №1557/0/45-19, від 20.05.2020 №4048 та від 26.05.2021 №2181, які в подальшому оскаржені позивачем до суду та скасовані, як такі, що сформовані із завищенням розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки за рахунок збільшення сукупного коефіцієнта (Км3), а збільшення сукупного коефіцієнту (Км3) здійснено за рахунок безпідставного застосування локальних коефіцієнтів на рівні максимальних граничних розмірів локальних коефіцієнтів, визначених законодавчо.

На виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2022 по справі №520/11265/21 та постанови Другого апеляційного адміністративного суду від 10.10.2023 позивачу видано виконавчі листи, якими зокрема, зобов`язано скласти нові витяги про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Харків, вул. Северина Полоцького, 11 у м. Харкові.

Отже, колегія суддів зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки локальні фактори та відповідні їм коефіцієнти не враховані, або враховані у значенні, що призводить до суттєвого завищення розміру орендної плати, що в подальшому призвело до формування витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки від 07.11.2019 №1557/0/45-19, від 20.05.2020 р. № 4048 та від 26.05.2021 №2181, які складено з порушенням вимог чинного законодавства.

Дослідивши зміст апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів зазначає, що показники земельної ділянки у 2023-2024 роках порівняно з 2019-2021 роками залишились без змін, ділянка знаходиться на тій самій відстані від магістралей підвищеного містоформувального значення, у тій самі зоні.

Так, із наявних в матеріалах справи витягів вбачається, що у 2019 році Км3 становило 1,18063 (№1557/0/45-19), у 2020 Км3 - 1,5 (№4048), у 2021 році Км3 - 1,5 (№1), у 2023 році - інформація відсутня 023), у 2024 році - інформація відсутня (№024, №024).

Крім того, позивач направляв до відповідача запити з метою встановлення обставин, чим саме керувався відповідач, визначаючи локальні фактори витягу на рівні максимуму, однак, як зазначила позивач, відповіді були негативні.

Вказуючи на правомірність сформованих витягів, відповідач у відзиві на апеляційну скаргу посилався на використання засобів програмного забезпечення, якими здійснюється автоматичне опрацювання інформації, в подальшому оформлення витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та їх автоматичне видання в електронній формі, що не суперечить положенням постанови Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року №1051. Тобто, відповідач не розраховує нормативно грошову оцінку земельної ділянки в ручному режимі та не впливає на значення коефіцієнту.

Колегія суддів вказані доводи вважає помилковими, з огляду на наступне.

Згідно з п. 4 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 №1051 ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи. Держателем Державного земельного кадастру є Держгеокадастр. Функції адміністратора Державного земельного кадастру виконує визначене Держгеокадастром за погодженням з Мінагрополітики державне підприємство, яке належить до сфери управління Держгеокадастру.

Відповідно до п.5 Порядку №1051 до складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених Законом України "Про Державний земельний кадастр" та цим Порядком.

Державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, а також відмову у внесенні або наданні відомостей.

Згідно з пп.1 п. 6 Порядку № 1051 до повноважень державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та його територіальних органів належить внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них), індексної кадастрової карти кадастрової зони за межами адміністративно-територіальних одиниць (змін до неї) та відомостей про кадастрове зонування земель в межах території України (змін до них).

Відповідно до п. 10 розділу ІІ Порядку №489 значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці.

Отже, внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції державного кадастрового реєстратора, який, у свою чергу, входить до складу Держгеокадастру та його територіальних органів, що спростовує доводи відповідача про неможливість внесення до бази даних певних змін щодо території розташування земельної ділянки, які стосуються саме цієї земельної ділянки.

Верховний Суд у постанові від 30.01.2020 у справі № 820/1804/16 зазначив: "... спеціальним нормативним актом, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин не було встановлено однозначного обов`язку використовувати лише програмне забезпечення для визначення відповідних коефіцієнтів.

Таким чином, надаючи оскаржуваний витяг за підписом заступника начальника управління, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки. Формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому розмірів коефіцієнтів, які не відповідають вимогам чинного законодавства".

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 03.06.2022 у справі №160/12709/19 та від 05 вересня 2023 року у справі № 520/9277/2020, які враховуються апеляційним судом в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України.

Згідно із вимогами ч. 2 ст. 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - суб`єкта владних повноважень, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Отже, відповідач не довів правомірності застосування максимальних граничних розмірів локальних коефіцієнтів при формуванні оскаржуваних витягів №НВ-023 від 20.12.2023, №НВ-024 від 03.01.2024 та №НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки, оскільки формування витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому необґрунтованих розмірів коефіцієнтів. Відповідач не обґрунтував, чим він керувався, визначаючи при формуванні спірних витягів у 2023-2024 роках показників локальних факторів на рівні максимуму.

Наведене не враховано судом першої інстанції, що привело до невірного вирішення справи, тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, з прийняттям нового судового рішення про часткове задоволення позову.

Поряд із цим, колегія суддів зазначає, що сторони у справі просили зупинити провадження для примирення.

У своїй заяві про поновлення провадження у справі, відповідач зазначив, що сторони у ході проведених консультацій дійшли порозуміння у питанні порушення прав позивача, при формуванні оскаржуваних витягів із нормативної грошової оцінки земельної ділянки та про можливість їх скасування у судовому порядку.

Так, Головним управлінням встановлено, що при формуванні оспорюваного Витягу №НВ-023 від 20.12.2023 року програмним комплексом застосовано максимальні локальні коефіцієнти без врахування всіх факторів, притаманних цій земельній ділянці, що сталося внаслідок недоліків програмного забезпечення, що підтверджує доводи позивача, викладені у позовній заяві та апеляційній скарзі.

Крім того, перевіривши та порівнявши витяги № НВ-023 від 20.12.2023, №НВ-024 від 03.01.2024 та №НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 Головним управлінням встановлено, що в зміст розрахунків закладено максимальні локальні коефіцієнти, на що правомірно посилаєтсья позивач у позовній заяві.

Вказане відповідач просив врахувати при розгляді справи в апеляційному суді.

Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги позивача знайшли підтвердження при розгляді в суді апеляційної інстанції.

Згідно зі ст. 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому ЄСПЛ у рішенні від 29.06.2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

Також, як наголошується ЄСПЛ у рішенні по справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyyv. Ukraine) від 20.10.2011 року (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням визначеного статтею 8 Конституції України принципу верховенства права та встановлених статтею 2 КАС України завдань суду як державної правозахисної інституції, колегія суддів дійшла висновку, що належним способом захисту порушених прав позивача є визнання протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області щодо формування та видачі витягів № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по вул. Северина Потоцького, 11, у м. Харкові; скасування витягів Головного управління Держгеокадастру у Харківській області № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 р. та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по вул. Северина Потоцького ,11, у м. Харкові; зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 р. №1147.

Стосовно вимоги позивача при формування нових витягів застосувати сукупний коефіцієнту Км, що характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки, який розрахувати з урахуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, в тому числі і тих, які були враховані при формуванні витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки № 1557/0/45-19 від 07.11.2019, колегія суддів вказує, що дана вимога є передчасною, оскільки враховуючи той факт, що відповідач погодився про застосуванням ним максимальних локальних коефіцієнтів, наразі у суду апеляційної інстанції відсутні обгрунтовані підстави вважати, що при формуванні нових витягів відповідачем буде невірно розраховано сукупний коефіцієнт Км, що характеризує зональні фактори місця розташування земельної ділянки.

Посилання відповідача на те що оскаржувані витяги не є правовим актом індивідуальної дії, колегія суддів вважає не обґрунтованим та зазначає.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 823/902/17 вказала, що у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом.

У постанові від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.

Постановами від 03.06.2022 у справі №160/12709/19 і від 23.11.2022 у справі №160/10494/19 Верховний Суд залишив у силі рішення судів першої інстанції у вказаних справах, якими скасовані витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Відтак, колегія суддів відхиляє доводи відповідача щодо обрання позивачем неправильного способу захисту своїх прав.

Стосовно встановлення контролю за виконанням судового рішення та зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення протягом 10 знів з моменту набрання рішенням законної сили, колегія суддів зазначає.

Відповідно до статті 14 КАС України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України.

Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими та службовими особами, фізичними та юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналогічні положення містяться у статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України, якими передбачено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Отже, обов`язковість виконання судового рішення є важливою складовою права особи на справедливий суд, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та однією з основних засад судочинства, визначених статтею 129-1 Конституції України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, статтями 14, 370 КАС України.

Згідно із положеннями частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати в установлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Водночас необхідним є встановлення існування в спірних правовідносинах обставин, з якими стаття 382 Кодексу адміністративного судочинства України пов`язує наявність підстав для встановлення судового контролю за виконанням судового рішення.

Такий висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 3 квітня 2019 року у справі № 820/4261/18.

За приписами статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України покладення таких зобов`язань на суб`єкта владних повноважень є правом, а не обов`язком суду.

Отже, відсутні підстави для застосування зазначеної форми контролю за виконанням судового рішення, оскільки наразі не має підстав вважати, що відповідачем після набрання рішенням суду законної сили не будуть добровільно вживатися заходи з метою виконання судового рішення.

За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін (п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України).

Згідно з п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 у справі №520/3172/24 підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про часткове задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2024 по справі № 520/3172/24 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області про визнання дій протиправними та скасування витягів, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області щодо формування та видачі витягів № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по вул. Северина Потоцького, 11, у м. Харкові.

Скасувати витяги Головного управління Держгеокадастру у Харківській області № НВ-023 від 20.12.2023, № НВ-024 від 03.01.2024 р. та № НВ 024 від 30.01.2024 з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :03:016:0005 площею 0,10 га по АДРЕСА_1 .

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати ОСОБА_1 нові витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :03:016:0005, розміром 0,10 га, із застосуванням всіх показників, особливостей та властивостей зазначеної земельної ділянки, у відповідності до Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2021 р. №1147.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова Л.В. Курило