Справа № 320/2290/22
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/2290/22
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про знесення самочинно збудованого об`єкту будівництва,-

В С Т А Н О В И В:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про знесення самочинно збудованого об`єкту будівництва.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно зі ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що 13.07.2021 року на електронну адресу Департаменту надійшла скарга ОСОБА_2 про виконання будівних робіт за АДРЕСА_1 , без розробки проектно-кошторисної документації. До скарги долучено фото об`єкта будівництва.

Наказом Департаменту від 10.08.2021 року №900 «Про проведення позапланової перевірки» на підставі звернення ОСОБА_2 від 13.07.2021 року (вх. Департаменту від 13.07.2021 року №073/Р-190/1) (висновок засідання комісії при Департаменті від 28.07.2021 року щодо розгляду даного звернення) наказано Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснити проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на АДРЕСА_2 та оформити направлення для проведення позапланової перевірки.

Департаментом видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.08.2021 року №б/н про направлення головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва на АДРЕСА_2 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту від 10.08.2021 року №900 та на підставі звернення ОСОБА_2 від 13.07.2021 року (вх. Департаменту від 13.07.2021 року №073/Р-190/1) (висновок засідання комісії при Департаменті від 28.07.2021 року щодо розгляду даного звернення). Строк дії направлення встановлено з 11.08.2021 року по 26.08.2021 року.

Листом Департаменту від 11.08.2021 року №073-6979, складеним на підставі пункту 7 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 8 пункту 11 Порядку №553, повідомлено ОСОБА_1 про необхідність прибуття до Департаменту 20.08.2021 року об 11 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_3 , та надання наступних документів: документ, що посвідчує особу (паспорт), довідку про присвоєння ідентифікаційного номера, документ про призначення на посаду та/або документ, що посвідчує повноваження особи, документи, які підтверджують право власності/користування об`єктом нерухомого майна, вихідні дані (містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, технічні умови, завдання проектування, інші вихідні дані згідно ДБН А.2.2.-3:2014 «Склад та зміст проєктної документації» (у разі отримання), проєктну документацію, розроблену та затверджену у встановленому порядку, договори, укладені з підрядною організацією та з проєктною організацією, на здійсненню авторського та технічного нагляду (кваліфікаційні сертифікати), накази про затвердження проєктної документації, про призначення осіб, відповідальних за проведення авторського технічного наглядів та відповідального виконавця робіт.

20.08.2021 року Департаментом зафіксовано надання ОСОБА_1 паспорту громадянина України, дублікату картки фізичної особи - платника податків, технічного паспорту від 16.05.2014 року на садибний (індивідуальний) житловий будинок (інвентаризаційна справа №123834), виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна (з відміткою, що гараж літера «Г» - самовільне будівництво), документи про реєстрацію права на спадщину.

Департаментом у позові зазначено, що направлення від 11.08.2021 року №б/н про проведення позапланової перевірки вручено ОСОБА_1 20.08.2021 року, в свою чергу, відповідач у відзиві зазначає, що таке направлення вручено останній 11.08.2021 року.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_3 складено Акт від 26.08.2021 року №б/н, згідно із змістом якого під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 у Святошинському районі виконуються будівельні роботи з будівництва прибудови до будинку на рівні другого поверху (здійснено фотофіксацію).

За висновками Акту ОСОБА_1 порушено пункт 1 частини першої, частини сьомої статті 34, частини першої статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки Департаментом не видавалося, не реєструвалося документів, що надають право на виконання підготовчих будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва за цією адресою: АДРЕСА_2 .Відповідно до ДСТУ 8855:2019 Будівлі та споруди. Визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

В Акті засвідчено відмітку про відмову від підписання Акту ОСОБА_1 та направлення примірника Акту поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 757.

Також, головним державним інспектором Матвійчуком О.В. складено Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 26.08.2021 року, в якому вимагається від ОСОБА_1 з 26.08.2021 року зупинити виконання будівельних робіт на АДРЕСА_2 . Попереджено ОСОБА_1 про обов`язковість припису та відповідальність за його невиконання, передбачену Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та КУпАП. Встановлено вимогу ОСОБА_1 повідомити Департамент про виконання припису до 01.09.2021 року.

В Приписі засвідчено відмітку про відмову ОСОБА_1 від отримання припису та направлення примірника припису поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 757.

Зокрема, головним державним інспектором ОСОБА_3 складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.08.2021 року, в якому вимагається від ОСОБА_1 у термін до 26.10.2021 року усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства. Попереджено ОСОБА_1 про обов`язковість припису та відповідальність за його невиконання, передбачену Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та КУпАП. Встановлено вимогу ОСОБА_1 повідомити Департамент про виконання припису до 26.10.2021 року.

В Приписі засвідчено відмітку про відмову ОСОБА_1 від отримання припису та направлення примірника припису поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 757.

За наслідками позапланової перевірки головним інспектором ОСОБА_3 складено два протоколи про адміністративне правопорушення від 26.08.2021 року, якими призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10:00 год. та о 10:10 год. 09 вересня 2021 року та запрошено ОСОБА_1 прибути в цю дату за адресою: АДРЕСА_4 .

В протоколах про адміністративне правопорушення засвідчено відмітки про відмову ОСОБА_1 від отримання протоколів та направлення їх примірників поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 757.

Згідно з копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №757 Департаментом направлено ОСОБА_1 . Акт, приписи та протоколи на адресу: 08201, Київська обл., м. Ірпінь, вул. Павленка, 3-А, проте, згідно з Довідкою про причини повернення/досилання «Укрпошта» встановлено, що вказане поштове відправлення повернуто на адресу Департаменту 01.10.2021 року з причини закінчення терміну зберігання.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постановою №11/21 в справі про адміністративне правопорушення від 09.09.2021 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 94 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5950 грн.

Копію вказаної постанови Департаментом надіслано ОСОБА_1 поштою 10.09.2021 року оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 994.

Згідно з копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №994 останнє направлено за адресою: АДРЕСА_5 , та згідно з Довідкою про причини повернення/досилання «Укрпошта» встановлено, що вказане поштове відправлення повернуто на адресу Департаменту 13.10.2021 року з причини закінчення терміну зберігання.

Наказом Департаменту від 26.10.2021 року №1175 «Про проведення позапланової перевірки» на підставі перевірки виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 26.08.2021 року, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.08.2021 року, наказано Управлінню контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснити проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил на АДРЕСА_2 та оформити направлення для проведення позапланової перевірки.

Департаментом видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 26.10.2021 року №б/н про направлення головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва на АДРЕСА_2 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Департаменту від 26.10.2021 року №1175 та на підставі перевірки виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 26.08.2021 року, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.08.2021 року. Строк дії направлення встановлено з 26.10.2021 року по 08.11.2021 року.

Згідно з розпискою на зворотному боці направлення від 26.10.2021 року, копію останнього отримано ОСОБА_1 26.10.2021 року, що засвідчено власноручним підписом останньої.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головним державним інспектором інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Матвійчуком Олександром Васильовичем складено Акт від 08.11.2021 року №б/н, згідно із змістом якого, під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 , замовником будівництва ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26.08.2021 року, що підтверджується матеріалами фотофіксації. Разом з тим, Департаментом станом на час перевірки не видавалося, не реєструвалося документів, що надають право на виконання підготовчих / будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва за цією адресою. Отже, ОСОБА_1 також не виконано вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів і правил від 26.08.2021 року.

В Акті засвідчено відмітку про відмову від підписання Акту Гулай В.С. та направлення примірника Акту поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 188.

За наслідками позапланової перевірки головним інспектором ОСОБА_3 складено протокол про адміністративне правопорушення від 08.11.2021 року, яким призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення о 10:00 год. 18 листопада 2021 року та запрошено ОСОБА_1 прибути в цю дату за адресою: АДРЕСА_4 .

В протоколі про адміністративне правопорушення засвідчено відмітку про відмову ОСОБА_1 від отримання протоколу та направлення його примірника поштою оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 188, про що позивачем надано копію фіскального чека АТ «Укрпошта».

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, постановою №16/21 по справі про адміністративне правопорушення від 18.11.2021 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-42 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн. У постанові також роз`яснено, що остання набирає законної сили 29.11.2021 року та порядок її оскарження.

Копію вказаної постанови Департаментом надіслано ОСОБА_1 поштою 18.11.2021 року оператором поштового зв`язку К-44 за номером поштового відправлення 129.

Згідно з постановою старшого державного виконавця Ірпінського відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Нашиван Ю.С. від 25.11.2021 року, виконавче провадження №67392037 з примусового виконання постанови Департаменту №11/21 від 09.09.2021 року, закінчено на підставі пункту 9 частини першої статті 39, статті 40 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку з стягненням та перерахуванням штрафу, виконавчого збору та витрат виконавчого провадження боржником ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_6 ).

Матеріали справи містять докази належного повідомлення відповідача про прийняті рішення в межах позапланової перевірки ОСОБА_1 .

Позивач, вважаючи, що самочинно збудований об`єкт будівництва із прибудови до будинку (літ. А відповідно до технічного паспорта від 16.05.2021 року) за адресою: АДРЕСА_2 підлягає знесенню, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України від 20.05.1999 року №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №687), Законом України від 17.02.2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон №3038), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі також - Порядок №553) (в редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 10 Закону №687 для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно з абзацом 6 частини першої статті 13 Закону №687 до уповноважених органів містобудування та архітектури належать, зокрема: структурні підрозділи обласних, районних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій з питань архітектури.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом №3038.

За змістом статті 41 Закону №3038 державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3038 у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

З аналізу вищенаведених правових норм висновується, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Пунктом 5 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Судом першої інстанції було встановлено, що 13.07.2021 року на адресу позивача надійшла скарга ОСОБА_2 .

Доказів оскарження позапланової перевірки, проведеної з 11.08.2021 року по 26.08.2021 року, та підстав її проведення відповідачем суду не надано, крім того, протиправність перевірки та рішень, прийнятих за її результатами, не є предметом адміністративної справи №320/2290/22, у зв`язку з чим, у суду є підстави вважати, що Департаментом правомірно проведено перевірку дотриманням відповідачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на підставі звернення ОСОБА_2 .

Колегія суддів також відхиляє доводи відповідача про те, що останній не було відомо про результати позапланової перевірки, з огляду на таке.

Згідно з абзацом 3 пункту 21 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Так, з матеріалів справи вбачається, що в усіх актах перевірки, приписах та постановах, винесених в межах проведення позапланових заходів, наявні відмітки позивача про відмову ОСОБА_1 від отримання відповідних рішень.

Зокрема, такі рішення направлені позивачем на адресу реєстрації відповідача, а саме: АДРЕСА_5 .

Крім того, направлення від 26.10.2021 року для проведення позапланової перевірки виконання приписів від 26.08.2021 року вручено відповідачу, що засвідчено її власноручним підписом 26.10.2021 року.

До того ж, виконавче провадження №67392037 з примусового виконання постанови Департаменту від 09.09.2021 року №11/21, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 94 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5950 грн., закінчено 25.11.2021 року з підстав виконання нею, як боржником у виконавчому провадженні, постанови в повному обсязі.

Отже, вказані обставини навпаки вказують на обізнаність відповідача щодо наслідків позапланової перевірки, в той же час, судом встановлено, що жодних активних дій з метою оскарження рішень суб`єкта архітектурно-будівельного контролю та / або державного виконавця, прийнятих в межах позапланової перевірки, ОСОБА_1 не здійснено, доказів про це суду не надано, та безпосередньо судом з Єдиного державного реєстру судових рішень не встановлено.

Щодо підстав звернення позивача до суду з даним позовом, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до статті 36 Закону №3038 право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону №3038, замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Частиною другою статті 34 Закону №3038 передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 року №747) затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі також - Порядок №466), а також перелік об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно із пунктами 4, 5, 11, 13 Порядку №466 підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл).

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, статтею 35 Закону №3038 передбачено, що після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України. Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт. Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт не дає права на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

Статтею 36 Закону №3038 передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Так, позаплановою перевіркою Департаменту було встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 , самовільно, без документа, який надає право на виконання будівельних робіт, виконуються будівельні роботи із прибудови до будинку (літ. А (відповідно до технічного паспорта від 16.05.2014 року). Департаментом також визначено, що вказаний об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Більше того, відповідачем не спростовано надання посадовій особі Департаменту лише технічного паспорту.

Посилання відповідача у відзиві на те, що наразі остання з 2022 року здійснює активні дії щодо оформлення будівельного паспорта, після отримання якого відповідач буде подавати повідомлення про початок будівельних робіт, судом відхиляється, оскільки спірні правовідносини виникли у 2021 році.

За змістом статті 38 Закону №3038, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Частиною першою статті 376 Цивільного кодексу України встановлено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. (частини друга - п`ята статті 376 Цивільного кодексу України).

Згідно з частиною сьомою статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Отже, відповідно до вимог частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України для задоволення позову у цій справі необхідно наявність таких фактів як неможливість перебудови об`єкту, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Крім того, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Таку правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, у постановах від 06.03.2019 року у справі №810/5680/15, від 06.03.2019 року у справі №814/2645/15, від 28.11.2018 року у справі №815/2311/15.

Тобто, положення частини першої статті 38 Закону №3038 встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

Тобто, тягар доказування наявності вказаних фактів та умов покладається на суб`єкт владних повноважень, що звертається до суду, а їх перевірка покладена на суд.

Зверненню суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництва передує саме наявність вищезазначених обставин.

У постанові від 21.10.2020 року у справі №420/228/19 Верховний Суд висловив правові позиції про те, що залежно від ознак самочинного будівництва особи, зокрема, органи місцевого самоврядування, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво, знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. При цьому знесення самочинного будівництва можливе добровільно особою, яка його здійснила (здійснює), а також, за наявності для цього підстав, примусово, однак лише за рішенням суду, зокрема, ухваленим за позовом відповідного органу місцевого самоврядування та у разі неможливості здійснити перебудову такого будівництва.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду України від 19.11.2014 року у справі №6-180цс14, від 24.06.2015 року у справі №6-381цс15 та Верховного Суду від 17.07.2018 року у справі №820/3183/16, від 06.03.2019 року у справі №814/2645/15, від 29.01.2020 року у справі №822/2149/18.

В постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 29.01.2020 року у справі №822/2149/18 суд на підставі аналізу положень статті 376 ЦК України, статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зробив висновок, що у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Можливість перебудови та усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

В інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (1) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (3) належно затвердженого проекту, стаття 376 Цивільного кодексу України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Натомість правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України).

В цьому випадку знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Це є логічним та виправданим, оскільки такі види самочинного будівництва, безперечно, не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови.

Натомість, для висновку про задоволення позову у цьому випадку визначальним та достатнім є той факт, що відповідач здійснив будівництво без документів, що дають право на це, та не виконав вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.08.2021 року Департаментом складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, який підлягав виконанню у термін до 26.10.2021 року.

В свою чергу, Департаментом 26.10.2021 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено акт від 08.11.2021 року, яким встановлено, що відповідачем не виконано припис від 26.08.2021 року щодо отримання відповідачем дозвільних документів на виконання підготовчих/будівельних робіт.

Доказів щодо оскарження та скасування в судовому порядку цих рішень суб`єкта владних повноважень позивачем суду не надано.

Тобто, органом державного архітектурно-будівельного контролю виконано вимоги частини першої статті 38 Закону №3038, складено відповідний припис про усунення відповідачем порушень чинного законодавства, який у добровільному порядку відповідачем не виконано.

Отже, станом на момент звернення до суду з вказаним позовом, право на виконання будівельних робіт, а саме прибудови до будинку літ. А відповідно до технічного паспорта від 16.05.2014 року за адресою: АДРЕСА_2 , замовник - ОСОБА_1 , відсутнє, а об`єкт будівництва вважається самочинним, що тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до частин першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову.

Апеляційний суд також звертає увагу на те, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.

Дата складання повного тексту18.09.2024