Справа № 498/1638/24
Суддя: Тростенюк В. А.
Дата ухвалення: 2024-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 498/1638/24
Провадження № 2-а/517/6/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року с-ще Захарівка

Суддя Фрунзівського районного суду Одеської області Тростенюк В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП

встановив:

ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови № 5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Ознайомившись з позовною заявою суддею встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

За змістом ч.1 ст.169 КАС України у разі подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених ст.161 цього Кодексу суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддею встановлено, що у поданій до суду позовній заяві позивачем ОСОБА_1 додано заяву про поновлення йому строку звернення до суду з позовною заявою про скасування постанови №5 від 26 серпня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

При вирішенні зазначеної заяви суддя приходить до наступного висновку.

Згідно положень ч.1ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За змістом ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Аналогічна правова норма щодо строку оскарження закріплена і в ч. 2 ст. 286 КАС України, відповідно до приписів якої позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

У поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 зазначає про те, що строк на оскарження постанови №5 за справою про адміністративне правопорушення від 26 серпня 2024 року був пропущений ним з поважних причин, оскільки він вважає оскаржувану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню у судовому порядку.

Будь-яких інших причин пропуску строку на звернення до суду в заяві про поновлення процесуального строку ОСОБА_1 не зазначено. Відповідних доказів на підтверження існування обставин, які об`єктивно унеможливили подання ним позовної заяви у визначений законом строк суду також надано не було.

У поданій до суду заяві про поновлення процесуального строку позивач ОСОБА_1 зазначає про те, що 26 серпня 2024 року відповідач виніс постанову № 5 якою визнав його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Зазначає, що він не викликався та не був присутній на розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно йому не було відомо про винесення постанови, він її отримав 03 вересня 2024 року у листоноші, додавши до позову копію конверта та скріншоту з сайту Укрпошти про відстеження руху відправлення.

Разом з тим, обставина щодо обізнаності гр-на ОСОБА_1 щодо місця та часу розгляду протоколу № 5 про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП від 14 серпня 2024 року підтверджується доданою ним до позовної заяви копією зазначеного протоколу, в якій міститься його особистий підпис, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 17 серпня 2024 року в приміщенні ІНФОРМАЦІЯ_1 кабінет № 2. Про вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення позивачем також було зазначено у позовній заяві.

26 серпня 2024 року відбувся розгляд справи за протоколом №5 від 14 серпня 2024 року, складеного відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 210 КУпАП, за результатами якого була винесено постанову про притягнення останнього до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП та накладено штраф у сумі 17000,00 грн.. На розгляд справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 не з`явився, що підтверджується відсутністю його підпису у зазначеній постанові.

Отже, останнім днем подачі до суду позовної заяви щодо оскарження постанови № 5 від 26 серпня 2024 року було 05 вересня 2024 року.

В заяві про поновлення процесуального строку позивач ОСОБА_1 зазначає, що про оскаржувану постанову йому стало відомо 03 вересня 2024 року.

Разом з тим, позовну заяву про скасування постанови №5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП, ОСОБА_1 було подано до суду лише 09 вересня 2024 року.

Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 09 листопада 2020 року у справі №420/1813/19, до поважних причин пропуску процесуальних строків відносяться обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з правовим висновком п.28 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23 поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Зі змісту позовної заяви та заяви про поновлення процесуального строку вбачається, що з певних причин суб`єктивного характеру позивач ОСОБА_1 не те, що не знав, а радше не цікавився розглядом протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУпАП, до тих пір, поки не «відчув» наслідків такого розгляду у вигляді винесеної стосовно нього начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 майором ОСОБА_2 постанови №5 від 26 серпня 2024 року. І тільки після цього позивач вирішив звернутися до суду із позовом про скасування постанови №5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Зазначений висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною у п.60 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 лютого 2024 року у справі №990/270/23.

Отже, позивачем не надано до суду достатніх доказів на підтвердження поважності причин, які стали перешкодою для звернення до суду із позовом у визначений законом строк.

При цьому зроблений позивачем ОСОБА_1 висновок про незаконність оскаржуваної постанови при одночасному його не з`явленні на розгляд справи про адміністративне правопорушення 17 серпня 2024 року сам по собі не є поважною причиною пропуску строку на звернення до суду з відповідним позовом та без надання доказів поважності причин такого неприбуття до місця розгляду справи свідчить про байдужість або небажання самого позивача дізнатися про результат розгляду складеного стосовно нього протоколу №5 від 14 серпня 2024 року, а тому не може оцінюватись судом як об`єктивно непереборна та незалежна від волевиявлення позивача обставина, що унеможливила своєчасність його ознайомлення зі змістом постанови та своєчасне його звернення до суду з відповідним позовом в порядку її оскарження.

Подання позовної заяви без дотримання вимог, встановленихст.161 КАС України, є підставою для залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.169 КАС України).

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 для виконання вимог ч. 6 ст.161 КАС України з метою вирішення судом питання про поважність причин пропуску ним строку для звернення до суду з адміністративним позовом, необхідно зазначити поважні причини пропуску такого строку (зокрема, неможливість прибуття 17 серпня 2024 року на розгляд справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП, та в подальшому відсутність можливості отримати інформацію про результати розгляду справи до дати отримання копії оскаржуваної постанови 26 серпня 2024 року) та додати до заяви про поновлення вказаного процесуального строку письмові докази на підтвердження обставин, що обумовили його пропуск.

Вимоги до подання письмових доказів встановлені ст. 94 КАС України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

В порушення зазначених вимог позивачем до позовної заяви додані копії документів не завірені належним чином.

Крім того, згідно ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 суд дійшов висновку, що за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення належить сплачувати судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно «Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028,00 гривень.

Таким чином відповідно до ставок Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн. 60 копійок на рахунок UA0015672, банк отримувача - Казначейство України, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37607526, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, отримувач коштів ГУК в Од.обл./смт. Захарівка.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленомуст.171 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного, суддею в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначені недоліки позовної заяви та спосіб їх усунення.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 169 КАС України, з урахуванням характеру встановлених суддею недоліків позовної заяви, позивачу ОСОБА_1 необхідно встановити строк для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 94, 161, 169, 171, 241, 248, 256, 294 КАС України,

постановив:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови № 5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови №5 від 26 серпня 2024 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП - залишити без руху.

Позивач може усунути недоліки заяви, які викладені в ухвалі на протязі двох днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі виконання ним вимог ст.161 КАС України відповідно до цієї ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява вважається поданою в день її первинного подання до суду та приймається до розгляду. Якщо позивачем не будуть усунуті недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: