Справа № 580/3085/24
Суддя: Маринчак Нінель Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3085/24 Суддя (судді) першої інстанції: Віталіна ГАЙДАШ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Маринчак Н.Є.

суддів: Черпака Ю.К., Штульман І.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання наказів протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

28 березня 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач, апелянт, ОСОБА_1 ) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - відповідач), в якій з просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 01 березня 2024 року №479 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача шляхом звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 11 березня 2024 року №80 о/с «По особовому складу», в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

- поновити позивача з 12 березня 2024 року на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;

- стягнути з відповідача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 12 березня 2024 року по день поновлення на службі з розрахунку 1623,18 грн за кожен робочий день прогулу.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з 12 березня 2024 року позивача було звільнено зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) згідно наказу відповідача від 01 березня 2024 року №479 о/с. На думку позивача у його діях відсутній склад будь-якого дисциплінарного проступку, а тим більше вчинки, що дискредитують працівників поліції, а тому скасування оскаржуваних наказів є підставою для поновлення позивача на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Позиція суду мотивована тим, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції повністю відповідає тяжкості вчинених ним у сукупності проступків, обставинам, за яких їх скоєно, та співмірно із заподіяною ним шкодою суспільним інтересам, у зв`язку з чим застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби є законним, правомірним та обґрунтованим, пропорційним та за даних обставин справедливим, оскільки позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, Правил етичної поведінки поліцейських, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту та Закону №580-VIII. З урахуванням суспільного резонансу та загального уявлення суспільства про поліцейського, як носія влади, вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції прийнято рішення з неправильним застосуванням норм матеріального права.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 12 серпня 2024 року та від 26 серпня 2024 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду в порядку письмового провадження.

15 серпня 2024 року від відповідача до суду апеляційної інстанції надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, за змістом якого наполягає на залишенні без змін рішення суду першої інстанції.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до фактичних обставин справи, ОСОБА_1 проходив службу в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та мав спеціальне звання майора поліції (том 1 а.с.24).

Згідно рапорту підполковника поліції ОСОБА_2 від 05 лютого 2024 року № 64рп/48/01-2024, на підставі якого наказом призначено проведення службового розслідування, 05 лютого 2024 року до Головного управління Національної поліції надійшла інформація про те, що цього дня в рамках кримінального провадження № 0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, біля адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області працівниками Черкаського управління ДВБ НПУ спільно з працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, за фактом одержання неправомірної вигоди в розмірі 200 доларів США затримано старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_1 (том 1 а.с.200-202).

06 лютого 2024 року до Головного управління Національної поліції надійшло подання Черкаського управління ДВБ НПУ від 05 лютого 2024 року № 186/42-23/01 «Про вжиття заходів реагування», в якому зазначено, що вказаним управлінням задокументовано злочинну схему вимагання та отримання неправомірної вигоди в розмірі 2 000 доларів США майором поліції ОСОБА_1 .

При цьому, 05 лютого 2024 року близько 12:30 год., працівниками Черкаського управління ДВБ НПУ спільно із слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань біля адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_1 було затримано «на гарячому» під час отримання чергової суми неправомірної вигоди (том 1 а.с.205).

У висновку службового розслідування, затвердженому 01 березня 2024 року т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковником поліції ОСОБА_3 (том 1 а.с.34-70), зазначено наступне:

« 01 листопада 2023 року до Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшла заява ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, що виразилося у вчиненні шахрайських дій невстановленою особою, яка шляхом обману заволоділа грошовими коштами заявника в сумі 34 777,00 доларів США під приводом продажу двох автомобілів із США, яка сектором документального забезпечення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області зареєстрована за № 49/к-817 та відповідно до резолюції начальника Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції ОСОБА_6 передана до чергової частини підрозділу поліції для реєстрації в ІКС ІПНП (том 1 , а. с. 225, 243-246)

У подальшому зазначені матеріали Уманським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області зареєстровані до ІКС ІПНП за №17731 від 01 листопада 2023 року (том 2, а.с.85-87).

03 листопада 2023 року підполковник поліції ОСОБА_7 доручив розгляд вказаного звернення за №17731 від 01 листопада 2023 року начальнику сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майору поліції ОСОБА_8 , який того ж дня основним виконавцем визначив оперуповноваженого цього ж сектору старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 (том 2, а.с.84).

03 листопада 2023 року, майор поліції ОСОБА_1 звернувся до майора поліції ОСОБА_8 та повідомив, що за фактами, зазначеними в заяві ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП за № 17731), він уже проводить перевірку та вказане звернення прийме до розгляду (за висновками службового розслідування, позивач у порушення вимог пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, не утримався від дії, що перешкоджали майору поліції ОСОБА_8 виконувати його обов`язок по забезпеченню виконання резолюції підполковника поліції ОСОБА_7 щодо розгляду матеріалів за заявою ОСОБА_4 (ІКС ІПНП № 17731 від 01 листопада 2023 року), натомість не маючи на те підстав, попросив забрати собі для розгляду зазначені вище матеріали).

Майора поліції ОСОБА_8 у ході службового розслідування підтвердив відповідну інформацію.

У подальшому, 03 листопада 2023 року вказані матеріали звернення (ІКС ІПНП за № 17731) були передані для розгляду старшому оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майору поліції ОСОБА_1 , останній здійснив відмітку про їх отримання шляхом проставляння особистого підпису в Журналі обліку отриманих на виконання у відділі кримінальної поліції матеріалів зареєстрованих в ЄО Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (інв. № 840 вн від 25 січня 2021 року), проте відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань не вніс (том 2 а.с.151).

Відповідно до частини 1 статті 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

13 листопада 2023 року до чергової частини Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшла заява ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення, що виразилося у вчиненні шахрайських дій невстановленою особою, яка шляхом обману, заволоділа грошовими коштами заявника в сумі 34 777,00 доларів США під приводом продажу двох автомобілів з США. Цього ж дня, вказана заява Уманським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області зареєстрована до ІКС лінії за № 18470 та розглянута заступником начальника управління поліції - начальником слідчого відділу Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковником поліції ОСОБА_10 , після чого, за вказаним фактом слідчим відділом Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області відомості внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0001840 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України (далі КК України) (том 1 а.с.226, том 2 а.с.90).

13 листопада 2023 року майор поліції ОСОБА_11 склав рапорт на ім`я начальника Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції ОСОБА_6 про те, що під час розгляду матеріалів заяви ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП № 17731) ним встановлено, що за вказаним фактом відкрито кримінальне провадження № 0001840 та просить дозволу на приєднання матеріалів вказаної заяви до матеріалів зазначеного кримінального провадження (том 2 а.с.83).

Встановлено, що резолюцію на вказаному рапорті вчинив заступник начальника управління поліції - начальник кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_12 , який надав дозвіл майору поліції ОСОБА_11 у порушеному ним питанні, здійснивши запис «дозволяю».

У подальшому, майор поліції ОСОБА_1 звернувся до інспектора сектору моніторингу Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_13 , якій надав матеріали ІКС ІПНП № 17731 та рапорт від 13 листопада 2023 року для проставляння відповідних відомостей у ІКС ІПНП щодо приєднання їх до кримінального провадження № 0001840.

Лейтенант поліції ОСОБА_13 24 листопада 2023 року здійснила відмітку в графі «рішення» ІКС ІПНП «Приєднано до ЄРДР Уманське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області № 0001840 вiд 01 листопада 2023 року о 19:14:07» та повернула вказані матеріали майору поліції ОСОБА_1 для подальшої передачі до слідчого відділу Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (том 2 а.с.212-213)».

В ході проведення службового розслідування встановлено, що старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_1 матеріали заяви ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП № 17731) до органу досудового розслідування не передав, а залишив їх на своєму робочому місці у службовому кабінеті №25 ВКП Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Відповідно до листа полковника поліції ОСОБА_10 від 29 лютого 2024 року, до слідчого відділу Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за період часу з 13 листопада 2023 року по 20 лютого 2024 року матеріали ІКС ІПНП № 17731 від 01 листопада 2023 року не надходили (том 2 а.с.179).

21 лютого 2024 року комісією у складі підполковника поліції ОСОБА_7 , майора поліції ОСОБА_14 та оперуповноваженого ВКП Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_15 у ході проведення обстеження кабінету № 25 ВКП Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за робочим місцем майора поліції ОСОБА_1 виявлено матеріали заяви ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП №17731)

Результати огляду службового кабінету оформлені Актом № 1 від 21 лютого 2024 року (том 1 а.с.21).

22 лютого 2024 року матеріали ІКС ІПНП №17731 приєднані до матеріалів кримінального провадження № 0001840.

У ході службового розслідування майор поліції ОСОБА_14 та лейтенант поліції ОСОБА_15 у своїх поясненнях підтвердили факт виявлення 21 лютого 2024 року матеріалів ІКС ІПНП № 17731 від 01 листопада 2023 року у кабінеті № 25 ВКП Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за робочим місцем майора поліції ОСОБА_1 (том 2 а.с.196-199, 214-215).

Таким чином, матеріалами службового розслідування визначено, що майор поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог пунктів 2, 3 частини 1 статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», частин 1,3 статті 15, абзаців 2, 7 частини 1 статті 19, частини 1 статті 20 Закону України «Про звернення громадян» та пункту 6 розділу IV Порядку № 930, за результатами розгляду заяви ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ПСС ІПНП № 17731) у строк, що перевищує загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, а саме більше ніж сорок п`ять днів, не здійснив належної перевірки, не прийняв рішення відповідно до чинного законодавства та не повідомив заявника про наслідки розгляду заяви, натомість залишив матеріали на своєму робочому місці в службовому кабінеті № 25 ВКП Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

В рамках службового розслідування, опитаний Департаментом внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_4 (том 2 а.с.180-184) пояснив наступне:

01 листопада 2023 року він перебував на посаді юриста в ПП «Інститут з питань іхтіології».

31 жовтня 2023 року близько 13:00 год. ОСОБА_4 під`їхав до адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35, для написання заяви в інтересах ОСОБА_5 щодо шахрайських дій з боку службових осіб ТОВ «Вест Авто Плюс».

По приїзду, ОСОБА_4 зайшов в адміністративне приміщення районного управління поліції, де його зареєстрували в Журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених і він піднявся на другий поверх до службового кабінету майора поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до записів Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області (інв. № 283 від 13 липня 2023 року) ОСОБА_4 31 жовтня 2023 року прибув до підрозділу поліції о 14:17 год., при цьому в графі «Прізвище, посада працівника, яким особу доставлено, запрошено до органу підрозділу (поліції)» зазначено: ВКП ОСОБА_1 (том 2 а.с.141).

Підпунктом 1.7 пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції від 12 серпня 2022 року № 1519 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни в органах та підрозділах Головного управління Національної поліції в Черкаській області, а також попередження надзвичайних подій за участю особового складу», поліцейських районних управлінь/відділів поліції, відділів/відділень поліції, відділів/секторів поліцейської діяльності, галузевих служб, стройових підрозділів Головного управління Національної поліції в Черкаській області зобов`язано проводити опитування і процесуальні дії з відвідувачами, запрошеними та доставленими до підрозділів поліції особами лише в спеціально відведених та обладнаних для цього службових приміщеннях, не вище першого поверху адмінбудівлі, з обов`язковим проведенням відеофіксації.

В службовому кабінеті майор поліції ОСОБА_1 запропонував ОСОБА_4 присісти на диван, а сам сів за робочий комп`ютер, де під час заповнення документів попросив його паспорт. Взявши паспорт ОСОБА_4 , майор поліції ОСОБА_1 повернув його, зробивши з нього ксерокопію, яку долучив до матеріалів. Крім того, до матеріалів майор поліції ОСОБА_1 долучив ксерокопію довіреності, оригінал якої повернув опитуваному.

Ознайомившись з текстом звернення, яке заздалегідь було підготовлене ОСОБА_4 , майор поліції ОСОБА_1 запропонував опитуваному присісти за сусідній службовий стіл, де в подальшому надиктував інформацію, на кого адресувати звернення, а саме на начальника Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції ОСОБА_16 . Після написання ОСОБА_4 адресата в заяві, він підписав її.

Вказану заяву майор поліції ОСОБА_1 долучив до матеріалів. Переглянувши дані матеріали майор поліції ОСОБА_1 поцікавився у опитуваного ОСОБА_4 про дати підписання договорів, сплату коштів по ним та хто підписував їх від імені ТОВ «Вест Авто Плюс», на що ОСОБА_4 дав відповідь. Крім того, отримавши від ОСОБА_4 відповіді, майор поліції ОСОБА_1 склав протокол усної заяви, який зачитав вголос та пояснення, які дав опитуваному і попросив підписати, при цьому показуючи де необхідно ставити підписи. Потім, після підписання ОСОБА_4 документів, майор поліції ОСОБА_1 взяв зі свого службового столу не заповнений (пустий) бланк протоколу допиту і дав його опитуваному для підпису, який він підписав.

Як пояснює ОСОБА_4 , окрім підписаного не заповненого (пустого) бланку протоколу допиту майор поліції ОСОБА_1 почав набирати інший протокол допиту, після написання якого він ОСОБА_4 зачитав його зміст і запропонував підписати.

Після підписання протоколу ОСОБА_4 , майор поліції ОСОБА_1 вийшов з опитуваним зі свого службового кабінету і вони разом спустилися на перший поверх, де ОСОБА_17 розписався в Журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених та вийшов з адміністративного приміщення відділу поліції на вулицю.

Таким чином, майор поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог п.п. 1.7 пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції від 12 серпня 2022 року № 1519 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни в органах та підрозділах Головного управління Національної поліції в Черкаській області, а також попередження надзвичайних подій за участю особового складу», запросив ОСОБА_4 до службового кабінету № 25, який розташований на другому поверсі будівлі підрозділу поліції, де здійснив відібрання у нього протоколу заяви та опитування.

В подальшому, перебуваючи на вулиці, у ході розмови між ОСОБА_4 та майором поліції ОСОБА_1 , останній запевнив опитуваного, що відомості, зазначені у заяві, будуть несені до ЄРДР і він буде супроводжувати дане кримінальне провадження, додатково запитавши у ОСОБА_4 , яка його основна «задача». ОСОБА_4 відповів, що основна «задача» повернути гроші або автомобілі, які власник не отримав.

Обговоривши всі деталі по матеріалах звернення, ОСОБА_4 запитав у майора поліції ОСОБА_1 , які його подальші дії, на що останній запропонував присісти до автомобіля опитуваного. Присівши в автомобіль, майор поліції ОСОБА_1 ще раз запевнив ОСОБА_4 , що відомості по матеріалах звернення буде внесено до ЄРДР на цьому тижні і він буде займатись даним кримінальним провадженням, встановить представників ТОВ «Вест Авто Плюс», допитає їх, отримає інформацію по вказаних автомобілях в Регіональному сервісному центрі, щоб вилучити їх та інше. В цей час ОСОБА_4 дістав з кармана штанів грошові кошти в сумі 800 (вісімсот) доларів США і сказав, що це тільки частина від обумовлених двох тисяч доларів США. Передаючи кошти майору поліції ОСОБА_1 , додав, що як тільки будуть перші результати, опитуваний передасть іншу частину грошових коштів, на що майор поліції ОСОБА_1 погодився.

Як пояснює ОСОБА_4 , отримавши неправомірну вигоду в сумі 800 (вісімсот) доларів США, майор поліції ОСОБА_1 попросив опитуваного підвезти його по службових справах.

Виїхавши зі стоянки відділу поліції, майор поліції ОСОБА_1 показав опитуваному напрямок руху, де під час розмови ще раз запевнив, що всі питання по даній справі він вирішить, хоча це справа не одного дня роботи.

Приїхавши на місце призначення, майор поліції ОСОБА_1 ще раз нагадав ОСОБА_4 , які документи необхідно довезти для справи. Попрощавшись, ОСОБА_4 поїхав додому в напрямку м. Черкаси.

У подальшому, ОСОБА_4 стало відомо, що 13 листопада 2023 року за матеріалами його звернення відкрито кримінальне провадження № 0001840 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України.

14 листопада 2023 року майор поліції ОСОБА_1 в месенджері «Viber» надіслав ОСОБА_4 фото витягу з ЄРДР, яким повідомив опитуваного про обіцяне відкриття кримінального провадження за частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України.

04 січня 2024 року у першій половині дня, ОСОБА_4 будучи проїздом у м. Умань, за попередньою домовленістю з майором поліції ОСОБА_1 завіз останньому нотаріально завірені копії договорів доручення на придбання автомобілів «Mercedes» моделі «Sprinter». 2018 року випуску, VTN: WD3PE8CD0JP618130, та «Lexus» моделі «RX», 2020 року випуску VIN: НОМЕР_1 . Цього ж дня у процесі розмови між ОСОБА_4 та майором поліції ОСОБА_1 , останній пообіцяв зателефонувати опитуваному як будуть задоволені судом клопотання про накладання арешту на майно.

31 січня 2024 року під час телефонної розмови з майором поліції ОСОБА_1 в месенджері «Viber» останній повідомив ОСОБА_4 , що виникла необхідність в зустрічі, щоб обговорити питання подальшого розслідування кримінального провадження №0001840 від 13 листопада 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України.

01 лютого 2024 року приблизно о 11:50 год. біля адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_4 зустрівся з майором поліції ОСОБА_1 , який відразу запропонував опитуваному присісти до його автомобіля марки CHEVROLET BOLT EV, д.н.з. НОМЕР_2 .

Під час розмови майор поліції ОСОБА_1 розповів ОСОБА_4 про хід розслідування вищевказаного кримінального провадження, а також зміст відповіді з Державної митної служби України, де звернув увагу на те, що необхідно направити запити до Львівського територіального сервісного центру. Крім того, майор поліції ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_4 , що клопотання, пов`язане з накладенням арешту на автомобілі, які стали предметом шахрайських дій, на даному етапі через свою принциповість відмовляється погоджувати прокурор, який до речі на даний час перебуває у відпустці, але вкотре пообіцяв вирішити питання з арештом даних автомобілів, якщо навіть прийдеться впливати на судові органи.

В розмові майор поліції ОСОБА_1 повторно висунув вимогу щодо надання йому за проведену роботу із внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_17 іншої частини неправомірної вигоди у розмірі 200 (двісті) доларів США, як додаткову суму до раніше наданих йому 800 доларів США, що в такому випадку становитиме 1000 доларів США, та буде половиною від суми 2 000 (дві тисячі) доларів США, яку він вимагав у ОСОБА_4 попередньо запитавши останнього чи не має у нього із собою вказаної суми коштів, на що ОСОБА_4 відповів негативно.

Про зустріч для передачі вказаної суми коштів, а саме 200 (двісті) доларів США, ОСОБА_4 та майор поліції ОСОБА_1 попередньо домовились на понеділок 05 лютого 2024 року.

05 лютого 2024 року приблизно о 12:10 год. ОСОБА_4 зателефонував ОСОБА_1 , повідомивши про те, що він знаходиться в м. Умань і готовий зустрітись, на що майор поліції ОСОБА_1 погодився, запропонувавши ОСОБА_4 під`їхати до адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Біля вказаного адміністративного приміщення поліції у власному автомобілі CHEVROLET BOLT EV, д.н.з. НОМЕР_2 , орієнтовно о 12:35 год. ОСОБА_4 передав майору поліції ОСОБА_1 наступну частину неправомірної вигоди в сумі 200 (двісті) доларів США, які той взяв у руки і поклав до правої кишені куртки. Ще трохи поспілкувавшись, зустріч ОСОБА_4 та майора поліції ОСОБА_1 завершилася, вони попрощалися і майор поліції ОСОБА_1 вийшовши з автомобіля, пішов у напрямку приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

У подальшому 05 лютого 2024 року близько 12:30 год. у рамках кримінального провадження №0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, біля адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35, майора поліції ОСОБА_1 було затримано працівниками Черкаського управління ДВБ Національної поліції України спільно з працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України за фактом одержання неправомірної вигоди в розмірі 200 доларів США.

06 лютого 2024 року старшим слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) Територіального управління Державного бюро розслідувань Криніним О.І. повідомлено про підозру майору поліції ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, за фактом одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

07 лютого 2024 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси (справа №712/1592/24) в рамках кримінального провадження №0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, майору поліції ОСОБА_1 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб до 04 квітня 2024 року з можливістю внесення застави.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси (справа №712/1592/24) від 08 лютого 2024 року клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, ОСОБА_18 , погоджене прокурором Відділу Черкаської обласної прокуратури Чепурною Т.В., яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 жовтня 2023 року за № 0000036, про відсторонення від посади ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України задоволено. Відсторонено підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області строком на два місяці, до 08 квітня 2024 року, але не пізніше, ніж до закінчення строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000036. На час відсторонення від посади вилучено у ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , службове посвідчення старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Згідно з пунктом 2 висновку службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності старший оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майор поліції ОСОБА_1 відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України пропонується застосувати до нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

На підставі вказаного висновку та встановлених під час службового розслідування обставин, Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області видано наказ від 01 березня 2024 року №479 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким на старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (том 1 а.с.71-82).

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 11 березня 2024 року №80 о/с «По особовому складу» старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області майора поліції ОСОБА_1 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) звільнено зі служби в поліції.

Позивач не погоджуючись із вищезазначеними наказами щодо звільнення його зі служби в поліції, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи оцінку зазначеним обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини четвертої статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Згідно з пунктами першого, другого частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом двадцять чотири частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію» у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Абзацами 2, 3, 4 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків.

Відповідно до абзаців 2, 4 пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки керівник органу (підрозділу) поліції повинен відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; заохочувати етичну поведінку.

Із вказаних правових норм вбачається, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського у зв`язку із особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Згідно з частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами першим, четвертим, п`ятим частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з частинами першою, другою статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини другої, третьої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено у статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частиною третьої якої передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Статтею 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини першої статті 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Згідно з пунктом першим розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами першим, четвертим, сьомим, тринадцятим, чотирнадцятим розділу V «Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією» Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Колегією суддів встановлено, що доводи стосовно вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку базуються на матеріалах кримінального провадження № №0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні позивач є підозрюваним у вчиненні злочину, передбаченому частиною 3 статті 369-2 КК України.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» саме на Національну поліцію України покладено обов`язок служити суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Правова оцінка судами правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є ознаки дисциплінарного проступку та установлені законом підстави для застосування до неї дисциплінарного стягнення.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Такий підхід до вирішення питання про правомірність притягнення осіб до дисциплінарної відповідальності застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17, а також Верховним Судом у постановах від 07 лютого 2020 року у справі № 260/1118/18, від 28 лютого 2020 року у справі № 825/1398/17, від 06 березня 2020 року у справі № 804/1758/18 та від 20 жовтня 2020 року у справі № 340/1502/19.

За позицією відповідача, склад дисциплінарного проступку позивача полягає у порушенні приписів Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських, оскільки своїми діями позивач вчинив проступки, зокрема, за результатами розгляду заяви гр. ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року у строк, що перевищує 45 днів, не здійснив належної перевірки, не прийняв рішення відповідно до чинного законодавства та не повідомив заявника про результати розгляду, натомість залишив матеріали на своєму робочому місці, вимагав та отримав частину неправомірної вигоди у сумі 800 та 200 доларів США, не відмовився від пропозиції отримати кошти (неправомірну вигоду), не залучив свідків, у тому числі з числа співробітників, не повідомив про це за скороченим номером телефону екстреного виклику поліції « 102» та свого безпосереднього керівника; такі дії позивача є несумісними із подальшим проходженням служби в Національній поліції України, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, які суперечать інтересам законності та компрометують звання поліцейського.

Нехтування позивачем вимогами Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, Дисциплінарного статуту та Правилами поведінки, на переконання відповідача, призвело до скоєння ним проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції і її працівників в очах громадськості, порушує етику поведінки поліцейського та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків і проходження служби у Національній поліції України.

У цьому аспекті варто зауважити, що вчинки, які дискредитують працівників поліції та, власне, органи Національної поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Отже, дискредитація звання поліцейського за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів Національної поліції і її працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Відповідно до фактичних обставин справи, 05 лютого 2024 року близько 12:30 год. у рамках кримінального провадження №0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, біля адміністративного приміщення Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за адресою: м. Умань, вул. Незалежності, 35, майора поліції ОСОБА_1 було затримано працівниками Черкаського управління ДВБ Національної поліції України спільно з працівниками Територіального управління Державного бюро розслідувань в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України за фактом одержання неправомірної вигоди в розмірі 200 доларів США.

06 лютого 2024 року старшим слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкаси) Територіального управління Державного бюро розслідувань Криніним О.І. повідомлено про підозру майору поліції ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, за фактом одержання неправомірної вигоди для себе за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

07 лютого 2024 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси (справа №712/1592/24) в рамках кримінального провадження №0000036 від 04 жовтня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 Кримінального кодексу України, майору поліції ОСОБА_1 обрано міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб до 04 квітня 2024 року з можливістю внесення застави.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси (справа №712/1592/24) від 08 лютого 2024 року клопотання старшого слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, ОСОБА_18 , погоджене прокурором Відділу Черкаської обласної прокуратури Чепурною Т.В., яке подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04 жовтня 2023 року за № 0000036, про відсторонення від посади ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369-2 КК України задоволено. Відсторонено підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від посади старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області строком на два місяці, до 08 квітня 2024 року, але не пізніше, ніж до закінчення строку досудового розслідування кримінального провадження № 0000036. На час відсторонення від посади вилучено у ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , службове посвідчення старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 05 квітня 2024 року (справа №705/2074/24) призначено на 10 травня 2024 року о 09 годині 00 хвилин підготовче судове засідання по кримінальному провадженню № 0000036 від 04 жовтня 2023 року по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 369-2 КК України.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги колегія суддів зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Вказана правова позиція висвітлена в постанові Верховного Суду від 14 березня 2023 року у справі № 320/1206/21та у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2024 року у справі № 420/9503/22.

Позивач, перебуваючи на службі у Національній поліції України, повинен бути взірцем та прикладом для громадян як в робочий так і позаробочий час, та в силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що сам факт пред`явлення підозри поліцейському, його можливе притягнення до кримінальної відповідальності за отримання неправомірної вигоди призводить до підриву авторитету та довіри громадян до поліції.

Обставини того, що підозрюваним у цьому кримінальному провадженні є саме ОСОБА_1 свідчить про порушення ним Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного статуту та вимог Закону України «Про Національну поліцію».

Враховуючи тяжкість проступку, його наслідки, які фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції України, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» поліцейським забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Згідно з частиною першою статті 24 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: 1) відмовитися від пропозиції; 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Колегія суддів зауважує, що дисциплінарний проступок полягає у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження.

Разом з тим, відсутність вироку суду про визнання його винним у інкримінованому кримінальному правопорушенні не є підставою для скасування спірних наказів, оскільки позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни. Зокрема в наказі про звільнення вказаний пункт 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», а не пункт 10 цієї норми, відповідно до якої поліцейський може бути звільнений у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення, зокрема, кримінального правопорушення.

Так, законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі кримінального та дисциплінарного аспектів.

Кримінальна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним кримінального правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено Кримінальним процесуальним кодексом України. Натомість, як визначено частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію`підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Поняття «службова дисципліна» містить в собі не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10 червня 2021 року у справі №420/241/20, від 15 серпня 2024 року у справі №420/5700/23.

На підставі викладених законодавчих приписів та фактичних обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності на законних підставах.

Доводи апелянта щодо зазначення у мотивувальній частині рішення суду першої інстанції позивачем капітана поліції ОСОБА_20 колегія суддів відхиляє, оскільки це є опискою та підлягає виправленню судом першої інстанції за заявою позивача відповідно до приписів статті 253 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заперечення позивача щодо врахування судом першої інстанції пояснень заявника ОСОБА_4 не спростовують їх достовірність та належність до предмету спірних правовідносин.

Твердження апелянта щодо відсутності у висновку службового розслідування посилань на порушення функціональних посадових обов`язків та приписів посадової інструкції спростовуються наступним.

За результатами службового розслідування встановлено, що позивач скоїв дії, що підпадають під визначення дисциплінарного проступку, а саме, позивачем порушено приписи частини 1 статті 22, частини 1 статті 38 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 2, 3 частини 1 статті 23, частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частин 1, 3 ст. 15, абзаців 2, 7 частини 1 статті 19, частини 1 статті 20 Закону України «Про звернення громадян», пункту 6 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15 листопада 2017 року № 930, абзаців 2, 3, 6 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України вад 08 лютого 2019 року № 100, п.п. 1.7 пункту 1 наказу ГУНП від 12 серпня 2022 року № 1519 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни в органах та підрозділах ГУНП в Черкаській області, а також попередження надзвичайних подій за участю особового складу», які виявились у тому, що за результатами розгляду заяви гр. ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року у строк, що перевищує 45 днів, позивач не здійснив належної перевірки, не прийняв рішення відповідно до чинного законодавства та не повідомив заявника про результати розгляду, натомість залишив матеріали на своєму робочому місці, вимагав та отримав частину неправомірної вигоди у сумі 800 та 200 доларів США, не відмовився від пропозиції отримати кошти (неправомірну вигоду), не залучив свідків, у тому числі з числа співробітників, не повідомив про це за скороченим номером телефону екстреного виклику поліції « 102» та свого безпосереднього керівника.

Відповідно посилання апелянта щодо відсутності у оскаржуваному наказі конкретних діянь, які тягнуть за собою дисциплінарну відповідальність є безпідставними.

Крім того, суд звертає увагу на ту обставину, що позивача притягнуто до відповідальності не за порушення функціональних службових обов`язків старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, а за наявність у його діях проступку як працівника поліції в цілому та перебирання на себе посадових обов`язків, які він відповідно до норм статті 214 Кримінального процесуального кодексу України не уповноважений вчиняти.

Надаючи оцінку запереченням позивача щодо відсутності у нього обов`язку внесення даних про вчинене кримінальне правопорушення за заявою гр. ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП №17731) до ЄРДР спростовуються матеріалами службового розслідування, а саме тим, що майор поліції ОСОБА_1 особисто розписався в Журналі отримання матеріалів ЄО сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області та забрав у майора поліції ОСОБА_8 , який був визначений відповідальним працівником, матеріали ІКС ІПНП за № 17731 від 01 листопада 2023 року за заявою ОСОБА_4 , що в свою чергу і свідчить про виникнення у позивача обов`язку зареєструвати відомості про виявлене кримінальне правопорушення в ІКС ІПНП невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації відповідно до приписів пункту 6 Розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події від 08 лютого 2019 року №100 (Поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події).

Натомість позивач не здійснив належної перевірки, не прийняв рішення відповідно до чинного законодавства та не повідомив заявника гр. ОСОБА_4 про результати розгляду, натомість залишив матеріали ІКС ІПНП №17731 на своєму робочому місці, які були виявлені 21 лютого 2024 року у ході проведення обстеження його службового кабінету №25 та 22 лютого 2024 року приєднанні до матеріалів кримінального провадження № 0001840.

Крім того, в ході проведення службового розслідування встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 матеріали заяви ОСОБА_4 від 01 листопада 2023 року (ІКС ІПНП № 17731) у визначеному законом порядку до органу досудового розслідування не передав.

Відповідно до листа полковника поліції ОСОБА_10 від 29 лютого 2024 року, до слідчого відділу Уманського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за період часу з 13 листопада 2023 року по 20 лютого 2024 року матеріали ІКС ІПНП № 17731 від 01 листопада 2023 року не надходили.

Відповідно доводи апелянта у цій частині колегією суддів відхиляються.

Апеляційний суд не приймає до уваги заперечення апелянта щодо відсутності у нього робочого кабінету, робочого столу, сейфу, шафи як очевидно безпідставні.

Крім того, відповідно до змісту наказу № 479 від 01 березня 2024 року відсутні будь-які посилання на попереднє дисциплінарне стягнення ОСОБА_1 , що свою чергу спростовує твердження позивача про те, що при прийнятті рішення про звільнення останнього зі служби в поліції враховувалось діюче дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади від 13 лютого 2023 року.

За таких обставин, колегія суддів не знаходить підстав для скасування судового рішення з мотивів наведених в апеляційній скарзі.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За правилами статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання наказів протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя - доповідач Маринчак Н.Є.

Судді: Черпак Ю.К.

Штульман І.В.