Справа № 420/20112/24
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Токмілової Л.М.

за участі:

секретаря судового засідання Кожухар В.В.

представника позивача Селіхової Г.В.

представника відповідача Панчошака О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 23.05.2024 №75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким звільнено ОСОБА_1 із займаної посади.

Ухвалою суду від 01.07.2024року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

11.07.2024 року до суду надійшла заява позивача про зміну предмету позову, в якій позовні вимоги викладені наступним чином:

визнати протиправним та скасувати наказ Одеської митниці від 01.07.2024 р. № 709-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ».

поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці.

стягнути заробітну плату за час вимушеного прогулу з 02.07.2024 року по день прийняття рішення судом.

Протокольною ухвалою суду від 07.08.2024 року ухвалено розглядати справу з урахуванням заяви позивача про зміну предмету позову.

У судове засідання по суті, призначене на 11.09.2024 року, з`явилися представники позивача та відповідача. Представник позивача наполягала на задоволенні позовних вимог, представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог.

В обґрунтування позовних вимог представником позивача зазначено, що відповідач в оскаржуваному наказі не визначив обставини, які вказують на вчинення позивачем проступку, який порочить його як державного службовця та дискредитує державний орган, що містило б склад такого дисциплінарного проступку, як порушення Присяги державного службовця, та не обґрунтував підстав для кваліфікації встановленого з боку позивача проступку за вказаними положеннями, тому накази Одеської митниці від 23.05.2024 №75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » та від 01.07.2024 р. № 709-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » є протиправними, а тому підлягають скасуванню. Вважає, що ефективним засобом захисту порушеного права позивача є поновлення на посаді, яку позивач обіймав до звільнення, а саме на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці.

У судовому засіданні та у своєму відзиві представник відповідача не погодився з викладеними у позовній заяві підставами, зазначив про їх необґрунтованість та відсутність підстав для задоволення, з огляду на наступне. Дисциплінарна комісія встановила, що позивач, перебуваючи під час чергової відпустки в пункті пропуску «Орлівка», використовував формений одяг та представницьку карточку, чим ввів в оману оточуючих громадян та колег стосовно свого дійсного статусу з метою використання службового становища в приватних інтересах, що суперечить інтересам державної служби, покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до посадової особи органу державної влади, призводить до приниження авторитету державної служби та унеможливлює виконання ним в подальшому своїх обов`язків.

У відповіді на відзив представником позивача зазначено, що у відповідача не було жодних підстав для застосування такого суворого дисциплінарного стягнення як звільнення, ним протиправно не були враховані обставини, що пом`якшують відповідальність (позитивна характеристика керівника, позитивне оцінювання службової діяльності, відсутність порушень трудової дисципліни, відсутність дисциплінарних стягнень), які підтверджені матеріалами дисциплінарної справи, а навпаки враховані «абстрактні», недоведені обставини, що обтяжують відповідальність (вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави та суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп).

До суду надійшли заперечення на відзив, в яких представником відповідача зазначено, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення вжито за вчинення дій, що підривають авторитет митниці і її працівників в очах громадськості і порушує етику поведінки працівника митної служби. Як матеріалами фактичної перевірки, так і матеріалами дисциплінарної справи доведено скоєння головним державним інспектором митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, тому притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби на підставі наказу Одеської митниці № 75-дс від 23.05.2024 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » та припинення державної служби ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці та звільнення його із займаної посади на підставі наказу Одеської митниці № 709-о від 01.07.2024 «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » здійснено обґрунтовано та правомірно, підстави для визнання вказаних наказів незаконними та їх скасування відсутні.

Заслухавши сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Наказом Одеської митниці від 08.11.2022 № 1014-о ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці з укладанням контракту про проходження державної служби.

У відповідності до пункту 1 наказу Одеської митниці від 08.11.2022 № 1014-о між Одеською митницею як відокремленим підрозділом Державної митної служби України та громадянином ОСОБА_1 , якого призначено на посаду головного державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці в порядку переведення з Харківської митниці, укладено Контракт про проходження державної служби № 1328 від 08.11.2022.

Відповідно до пункту 5 Контракту № 1328, Сергій Печенізький зобов`язується виконувати завдання та досягати визначених показників результативності, ефективності та якості їх виконання, протягом строку дії контракту, а саме: дотримуватися законодавства (у тому числі, антикорупційного), розпорядчих актів Держмитслужби та Митниці під час виконання службових обов`язків, додержання службової дисципліни, етики поведінки державного службовця.

До основних посадових обов`язків Сергія Печенізького, відповідно до його посадової інструкції, віднесено, зокрема:

1. Здійснення контролю за дотриманням суб`єктами ЗЕД та громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України:

- здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів та транспортних засобі, що переміщуються через митний кордон України засобами водного, автомобільного, із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа за допомогою інформаційних технологій;

- здійснення перевірки документів та відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України;

- здійснення митного огляду товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України;

- здійснення обліку товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України у зоні діяльності поста;

- здійснення аналізу та управління ризиками з метою визначення форм та обсягів митного контролю;

- використання у процесі митного контролю технічних та спеціальних засобів, що безпечні для життя й здоров`я людей, тварин і рослин та не завдають шкоди товарам і транспортним засобам.

- здійснення митних формальностей при поміщенні товарів у режим спільного транзиту;

здійснення митних формальностей з обліку нерезидентів згідно наказу митниці.

- Застосування відповідно до закону заходів тарифного та нетарифного регулювання під час переміщення товарів через митний кордон України; здійснення заходів щодо недопущення переміщення через митний кордон України товарів, на які встановлені обмеження щодо їх переміщення через митний кордон, без документів, що підтверджуються дотримання таких обмежень, товарів на які встановлені заборони, а також товарів, які не відповідають вимогам якості та безпеки; контроль за повнотою нарахування та сплати особливих видів мита при митному оформленні зовнішньоекономічних операцій.

- Здійснення контролю за дотриманням громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України.

- Виконання документального контролю за дотриманням автомобільними перевізниками законодавства України щодо міжнародних автомобільних перевезень.

- Здійснення контролю за правильністю класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, поданих до митного оформлення, та після завершення митних процедур їх митного контролю та митного оформлення.

7. Здійснення контролю за повнотою та своєчасністю сплати митних платежів; за визначенням країни походження та застосуванням декларантом податкових пільг; здійснення перевірки сертифікатів про походження товарів, що ввозяться на митну територію України на умовах угод про вільну торгівлю, укладених Україною, та в режимі найбільшого сприяння;

8. Забезпечення застосування митних режимів, здійснення митного контролю та оформлення товарів, поміщених у відповідні митні режими.

9. У межах компетенції проведення заходів щодо запобігання та протидії контрабанді, боротьби з порушеннями митних правил, ініціювання та складання протоколів про порушення митних правил.

З посадовою інструкцією ОСОБА_2 ознайомлений 06.11.2022, про що свідчить його особистий підпис.

Згідно графіку роботи митного поста «Орлівка» Одеської області на грудень 2023 року, у період з 07.12.2023 по 20.12.2023 відповідно до наказу Одеської митниці від 23.11.2023 № 2433-кв «Про надання відпустки», ОСОБА_1 перебував у щорічній відпустці.

В.о. начальника митного поста ОСОБА_3 службовою запискою від 20.12.2023 р. № 7.10-28.13/2415 повідомив в.о. начальника Одеської митниці про те, що 20.12.2023 р. під час перевірки стану дотримання порядку виходу на роботу особовим складом чергової зміни митного поста «Орлівка» Одеської області в міжнародному пункті пропуску «Орлівка» встановлено перебування в пункті пропуску у форменому одязі головного державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської області ОСОБА_1 , який згідно затвердженого графіку роботи митного поста «Орлівка» Одеської області на грудень 2023 року з 07.12.2023 по 20.12.2023 перебував у черговій відпустці. Своє перебування в пункті пропуску ОСОБА_1 пояснив необхідністю виконання окремого доручення начальника митного поста «Орлівка» ОСОБА_4 .

Вказане слугувало підставою для призначення наказом № 560 від 25.12.2023 р. проведення фактичної перевірки щодо правомірності перебування 20.12.2023 на робочому місці у пункті пропуску «Орлівка» головного державного інспектора митного поста «Орлівка» Одеської митниці ОСОБА_1 , який згідно затвердженого графіку роботи митного поста «Орлівка» Одеської області на грудень 2023 року з 07.12.2023 по 20.12.2023 перебував у черговій відпустці.

У ході проведення цієї перевірки 15.02.2024 р. ОСОБА_1 надавав письмові пояснення, в яких зазначив наступне: «У період з 07.12.2023 р. по 20.12.2023 перебував у щорічній відпустці та в цей період двічі прибув на роботу для здачі тестів, на роботі перебував 20.12.2023 з 9.30 по 16:00 год. Посадові обов`язки не виконував, митні формальності не здійснював, з колегами робочих питань не обговорював. Доручення від керівництва митного поста не отримував. В.о. начальника митного поста «Орлівка» ОСОБА_5 про виконання окремих доручень Перстинчика ніяких фраз не говорив. Під час прибуття на роботу у цей час посвідчення чи інші документи не надавав. Перебував у формі під час прибуття на пост. В журналі виходу на роботу не розписувався, особисте митне забезпечення не отримував. В своїх діях порушення законодавства не вбачаю».

За результатами фактичної перевірки складено Акт від 09.04.2024 № 12-01/12- 01/15136, в якому встановлено, що ОСОБА_1 , внаслідок вчинення умисних дій, а саме: перебуваючи в пункті пропуску «Орлівка», здійснював митний контроль та митне оформлення щодо товарів, транспортних засобів, які переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами 07.12.2023, 08.12.2023, 12.12.2023 в форменому одязі під час знаходження в черговій відпустці, чим порушено умови Контракту № 1328, пункти 3.1.1, 3.1.3, 3.12, 4.3, 5.1 та 5.3 Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та пункти 3 та 5 Правил етичної поведінки працівників Державної митної служби України, затверджених наказом Держмитслужби від 02.09.2021 № 668, що у свою чергу призвело до порушення вимог пунктів 1, 2, 6, 7, 8 частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу». ОСОБА_1 , вчиняючи умисні дії, виконання яких дозволяється тільки з додержанням особливого порядку, без додержання такого порядку, здійснив проступок, що призвів до неповаги прав, свобод і законних інтересів його колег, а також честі держави та державного органу в цілому. Вчинення ОСОБА_1 умисних дій, призвели до порушення останнім Присяги державного службовця.

Комісією з проведення фактичної перевірки запропоновано порушити дисциплінарне провадження стосовно головного державного інспектора відділу митного оформлення № 5 митного поста «Придунайський» Одеської митниці ОСОБА_1 (переведений з митного поста «Орлівка» наказом від 09.02.2024 № 188-о) з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до наказу Одеської митниці від 24.04.2024 № 43-дс «Про порушення дисциплінарного провадження» на підставі доповідної записки управління по роботі з персоналом Одеської митниці від 15.04.2024 № 12-01/12-01/16068, було порушено дисциплінарне провадження щодо головного державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці ОСОБА_1 .

Згідно наказу Одеської митниці від 23.05.2024 р. № 75-дс за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 2, 6, 7, 8, 9 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», порушення пунктів 5 та 10 Контракту про проходження державної служби від 29.03.2023 № 49, підпунктів 3.1.1., 3.1.3., 3.12., 4.3., 5.1. та 5.3. Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та пунктів 3 та 5 Правил етичної поведінки правників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 № 668, Присяги державного службовця в частині несумлінного виконання своїх обов`язків, що в свою чергу негативно вплинуло та завдало шкоди репутації та інтересам Одеській митниці як відокремленого територіального органу Держмитслужби, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби головного державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці ОСОБА_1 , визначено датою притягнення до дисциплінарної відповідальності перший робочий день після закінчення тимчасової непрацездатності.

Наказом Одеської митниці від 01.07.2024 р. №709-о ОСОБА_1 припинено 02.07.2024 р. державну службу на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста "Придунайський" Одеської митниці та звільнено його із займаної посади у зв`язку з вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 83, п. 1 ч. 1 ст. 87 Закону України від 10.12.2015 "Про державну службу".

Вважаючи такий наказ протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи даний публічно-правовий спір, суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.38 Конституції України громадяни користуються рівним правом доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

Згідно ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Проходження служби в митних органах визначається главою 79 Митного кодексу України.

Приписами ч.3 ст.569 Митного кодексу України встановлено, що правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях є Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 р. № 889-VІІІ (далі - Закон № 889-VІІІ).

Статтею 1 Закону № 889-VІІІ визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Основні обов`язки державного службовця визначені ст.8 Закону № 889-VІІІ, відповідно до яких державний службовець зобов`язаний, зокрема: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені вказаною статтею, а також не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця (п.1 ч.1 ст.62 Закону № 889-VІІІ).

Загальні вимоги та правила професійної етики працівників Державної митної служби України, якими вони мають керуватися під час виконання посадових обов`язків та в інших, випадках визначені в Кодексі та Правилах етичної поведінки працівників Держмитслужби, затверджених наказом Державної митної служби України від 02.09.2021 р. № 668 (далі - Кодекс та Правила).

Положення Кодексу застосовуються до всіх без винятку працівників Держмитслужби ( (п.1.2 Кодексу).

Так, згідно Кодексу працівники зобов`язані дотримуватися вимог Кодексу як під час виконання посадових (службових) обов`язків, так і в позаробочий час.

Відповідно до пу.1.3 Кодексу та Правил при прийнятті на роботу до Держмитслужби, митниць та територіальних органів Держмитслужби кожен працівник зобов`язаний ознайомитися зі змістом Кодексу та бути повідомленим про відповідальність за невиконання його вимог, встановлених норм і підписати відповідне повідомлення за формою, наведеною у додатку до цього Кодексу, яке долучається до особової справи відповідного працівника.

Положеннями Кодексу передбачено, що працівники під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані:

- неухильно додержуватися вимог Конституції України, Митного кодексу України, законів України "Про державну службу", "Про запобігання корупції", нормативно-правових актів Міністерства фінансів України, розпорядчих документів Держмитслужби, положень про структурні підрозділи та посадових інструкцій працівників (п.3.1.1);

- неухильно виконувати правила етичної поведінки Держмитслужби (п.3.1.3).

Згідно п.3.12 Кодексу працівники мають дбати про авторитет державної служби, а також про позитивну репутацію Держмитслужби, що включає дотримання правил етикету, належного зовнішнього вигляду, забезпечення високої якості роботи, встановленого внутрішнього службового розпорядку.

Відповідно до п.4.3 Кодексу працівники не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам Держмитслужби чи негативно вплинути на репутацію працівника або Держмитслужби.

Пунктом 5.1 Кодексу визначено, що працівники повинні використовувати своє службове становище виключно для виконання своїх посадових (службових) обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами.

Згідно п.5.3 Кодексу працівникам забороняється використовувати свої повноваження або своє службове становище в особистих (приватних) інтересах чи в неправомірних особистих інтересах інших осіб, у тому числі використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Відповідно до п.п.9.1 та 9.2 Кодексу персональна відповідальність щодо дотримання Кодексу покладається на кожного Працівника Держмитслужби. За порушення правил етичної поведінки особи, винні у їх вчиненні, притягуються до дисциплінарної відповідальності.

Згідно п.3 Правил працівники діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.

Пунктом 5 Правил передбачено дотримання вимог законодавства, які полягають у недопущенні використання повноважень в особистих (приватних інтересах) або неправомірних особистих інтересах третіх осіб.

Згідно ч.1 ст.64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (ч.1 ст.65 Закону № 889-VIII).

За змістом ч.2 ст.65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками, зокрема, є: порушення Присяги державного службовця та порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Згідно з ч.1 ст.66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (ч. 5 ст.66 Закону № 889-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В": зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (стаття 68 Закону № 889-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Частинами 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За приписами ч.1 ст.71 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Відповідно до положень ст.73 Закону № 889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Згідно ч.2 ст.74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.

На виконання приписів Закону № 889-VIII постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 р. № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок № 1039), яким визначено процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Приписами п.4 Порядку № 1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з п.5 Порядку № 1039 строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Пунктом 7 Порядку № 1039 встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Відповідно до п.33 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до ч.ч.5-7 ст.74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.76 Закону № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Статтею ст.75 Закону № 889-VIII визначено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч.1 ст.77 Закону № 889-VIII).

Частиною 6 ст.77 Закону № 889-VIII передбачено, що державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Суд зазначає, що на підставі доповідної записки управління по роботі з персоналом Одеської митниці від 15.04.2024 № 12-01/12-01/16068, було порушено дисциплінарне провадження щодо головного державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці ОСОБА_1 .

За результатами дисциплінарного провадження встановлено, що позивач, обіймаючи посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення №4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці, під час перебування у щорічній відпустці з 07.12.2023 по 20.12.2023 перебував в пункті пропуску у форменому одязі, на якому була закріплена його представницька картка, та здійснював митний контроль шляхом митного огляду багажу громадян з використанням ліхтарика.

Наказами Одеської митниці від 23.05.2024 р. № 75-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » та від 01.07.2024 р. №709-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та звільнено з займаної посади за неналежне виконання основних обов`язків державного службовця, визначених пунктами 1, 2, 6, 7, 8, 9 та останнього абзацу частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», порушення пунктів 5 та 10 Контракту про проходження державної служби від 29.03.2023 № 49, підпунктів 3.1.1., 3.1.3., 3.12., 4.3., 5.1. та 5.3. Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та пунктів 3 та 5 Правил етичної поведінки правників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 № 668, Присяги державного службовця в частині несумлінного виконання своїх обов`язків, що в свою чергу негативно вплинуло та завдало шкоди репутації та інтересам Одеській митниці як відокремленого територіального органу Держмитслужби.

Вважаючи наказ про звільнення протиправними, позивач вказує, що відповідачем не визначено обставини, які вказують на вчинення позивачем проступку, який порочить його як державного службовця та дискредитує державний орган, що містило б склад такого дисциплінарного проступку, як порушення Присяги державного службовця, та не обґрунтував підстав для кваліфікації встановленого з боку позивача проступку за вказаними положеннями.

Суд відхиляє дані доводи з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.36 Закону № 889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця.

Судом встановлено, що позивач 01.10.2009 р. склав Присягу державного службовця під час вступу на державну службу в органи митної служби наступного змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити народові України, суворо дотримуватись Конституції та Законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця, сумлінно виконувати свої обов`язки".

Проаналізувавши текст Присяги, складеної позивачем, суд робить висновок, що вступаючи на державну службу позивач свідомо взяв на себе відповідальність за забезпечення ефективного здійснення завдань і функцій Української держави шляхом сумлінного виконання своїх посадових обов`язків. Крім того, його поведінка як державного службовця, має відповідати очікуванням громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до державної служби, сприяти реалізації прав і свобод людини і громадянина.

Додержання присяги є обов`язком державного службовця, що слідує із сукупності обов`язків державного службовця, передбачених ст.ст.8, 62 Закону № 889-VIII. Дотримання державним службовцем своїх обов`язків є необхідною умовою довіри з боку суспільства до державних інституцій від імені, яких діють державні службовці.

У постановах від 14.04.2020 р. у справі № 815/6549/16, від 27.04.2020 р. у справі № 826/10854/17, від 26.05.2022 р. у справі № 420/6190/20 Верховний Суд, підтримуючу усталену позицію Суду щодо аналізу змісту Присяги державного службовця, наголосив, що Присяга має природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового зобов`язання державного службовця. З аналізу тексту Присяги слідує, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. У зв`язку з цим порушення Присяги необхідно розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

В ході розгляду адміністративної справи судом встановлено, що Дисциплінарною комісією виявлено факт перебування ОСОБА_1 , головного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці, в пункті пропуску «Орлівка» та здійснення митного контролю та митного оформлення щодо товарів, транспортних засобів, які переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами 07.12.2023 та 08.12.2023 в форменому одязі та з представницькою карткою під час знаходження в черговій відпустці, чим ввів в оману оточуючих громадян та колег стосовно свого дійсного статусу з метою використання службового становища в приватних інтересах, що суперечать інтересам служби.

Таким чином, суд доходить висновку, що матеріалами дисциплінарної справи підтверджено, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника головного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці, своїми діями, в порушення Присяги державного службовця, вчинив проступок проти інтересів державної служби, покладеним на нього обов`язкам та який підірвав довіру до нього, як до посадової особи органу державної влади, й призвів до приниження авторитету державної служби.

Крім того, досліджені в ході судового розгляду докази свідчать про обізнаність позивача як заступника головного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці з вимогами Закону України "Про державну службу" та з правилами етичної поведінки в митних органах України.

Разом з тим, в порушення останніх ОСОБА_1 під час виконання своїх посадових обов`язків не дотримувався вимог Наказу № 668, порушив вимоги Кодексу та Правил етичної поведінки, що негативно вплинуло на авторитет та репутацію Одеської митниці та Держмитслужби в цілому.

Враховуючи те, що позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Вирішення питання про правомірність притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

На думку суду, службовим розслідуванням доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

З урахуванням наведеного суд відхиляє доводи позивача щодо не встановлення відповідачем обставин скоєння ОСОБА_1 проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, чи призвів до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд погоджується з доводами позивача щодо того, що вихід на роботу під час відпустки за власною ініціативою вимогами законодавства не заборонено.

У той же час, у період відпустки повноваження працівника припиняються, тому останній у розумінні положень чинного законодавства не може вважатись таким, що реалізує у період відпустки повноваження, обумовлені Контрактом та посадовою інструкцією. Тому позивача не було наділено владними повноваженнями щодо здійснення митного контролю та виконання митних формальностей щодо товарів, транспортних засобів, які переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами.

Враховуючи, що позивачем не просто здійснено вихід на роботу під час відпустки, а здійснено митний контроль та митне оформлення товарі та транспортних засобів, всупереч відсутності таких повноважень, необґрунтованими є доводи представника позивача про не заборону законодавством виходу на роботу під час відпустки.

Суд критично ставиться до доводів представника позивача щодо відсутності обставин, які передбачають застосування до позивача найсуворішого покарання у вигляді звільнення зі служби, з огляду на наступне.

Матеріали фактичної перевірки містять відеозаписи з камер відеоспостереження, які розташовані на митному посту «Орлівка» Одеської митниці, на яких відображено факт перебування Сергія Печенізького на робочому місці у пункті пропуску «Орлівка» в форменому одязі на якому була закріплена його представницька картка та здійснення ним митного контролю шляхом митного огляду багажу громадян з використанням ліхтарика.

У наказі Одеської митниці від 25.05.2024 р. №75-дс визначено склад дисциплінарного проступку позивача, а саме:

Об`єктом дисциплінарного проступку ОСОБА_1 є службові обов`язки, визначені пунктами 1 2, 6 9 та останнього абзацу частини першої 1 статті 8 ЗУ «Про державну службу», пунктами 5 та 10 Контракту про проходження державної служби від 08.11.2022 № 1328, підпунктами 3.1.1., 3.1.3., 3.12., 4.3., 5.1. та 5.3. Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та пунктами 3 та 5 Правил етичної поведінки працівників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 № 668.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_1 , полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, визначених пунктами 1 2, 6 9 та останнього абзацу частини першої статті 8 ЗУ «Про державну службу», пунктами 5 та 10 Контракту про проходження державної служби від 08.11.2022 № 1328, підпунктами 3.1.1., 3.1.3., 3.12., 4.3., 5.1. та 5.3. Кодексу етичної поведінки працівників Державної митної служби України та пунктами 3 та 5 Правил етичної поведінки працівників Державної митної служби України, які затверджені наказом Держмитслужби від 02.09.2021 № 668.

Зважаючи на те, що ОСОБА_1 займає посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення № 4 митного поста «Придунайський» Одеської митниці, є посадовою особою Одеської митниці, а також відповідно до положень ст. 569 МКУ є державним службовцем, одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює установлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій митного органу, ОСОБА_1 є суб`єктом дисциплінарного проступку, визначеного положеннями ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу».

Суб`єктивна сторона дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_1 характеризується наявністю вини у формі умислу.

Наслідками дисциплінарного проступку, вчиненого ОСОБА_1 , є завдання шкоди репутації та інтересам Одеської митниці як відокремленому територіальному органу Держмитслужби та авторитету державної служби.

Допущений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок характеризується шкідливим впливом на рівень службової дисципліни в Одеській митниці та шкодить її авторитету як державному органу в цілому, особливо в умовах воєнного стану. За ступенем тяжкості дисциплінарний проступок є тяжким, оскільки вчинений ОСОБА_1 в форменому одязі та з представницькою карткою під час знаходження в черговій відпустці, здійснення ним митного контролю шляхом митного огляду багажу громадян з використанням ліхтарика та з усвідомленням протиправного характеру свого вчинку.

Суд враховує, що пом`якшуючою обставиною є позитивна характеристика ОСОБА_1 та відсутність порушення дисципліни.

Однак, вчинення дисциплінарного проступку позивачем допущено в умовах воєнного стану, коли весь державний механізм, кожен державний службовець повинен працювати з максимальною віддачею, всіма своїми діями сприяти та наближувати Перемогу. Важливим виявом громадської оцінки професійної діяльності державних службовців є авторитет державної служби в суспільстві, який слід розглядати як загальновизнаний вплив, що його вчиняють на переконання й поведінку людей державні службовці, завдяки притаманним або приписуваним їм властивостям або заслугам. Важливою складовою такого впливу є обов`язкова наявність зворотного зв`язку реакції громадян, населення на професійну діяльність державних службовців, її оцінка ними. Поведінка державного службовця загалом має відповідати очікуванням громадськості та забезпечувати довіру суспільства та громадян, проте дії ОСОБА_1 призвели до неповаги прав, свобод і законних інтересів його колег, а також честі держави та державного органу в цілому.

За таких обставин, суд погоджується з відповідачем, що дана подія присвоєння позивачем владних повноважень під час дії воєнного стану підриває авторитет не тільки одного митного поста, а й авторитет Державної митної служби України в цілому, як центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну митну політику, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи, тому до позивача цілком правомірно застосовано найсуворіший вид стягнення у вигляді звільнення зі служби.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 проведено у відповідності до Закону № 889-VIII та положень порядку № 1039, доводи позивача щодо порушень відповідачем вимог законодавства не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

З огляду на викладене, а також враховуючи усі наведені обставини, суд приходить до висновку, що спірний наказ Одеської митниці від 01.07.2024 р. № 709-о «Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 » є таким, що прийнятий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений чинним законодавством, а тому підстави для визнання його протиправним та скасування відсутні.

Як наслідок, відсутні підстави й для задоволення інших позовних вимог в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки такі позовні вимоги є похідними від вимоги щодо визнання протиправним та скасування наказу.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За правилами ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Судові витрати по справі відсутні, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 12, 139, 242-246, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Одеської митниці про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 16.09.2024 року.

Суддя Токмілова Л.М.

.