Справа № 160/20396/23
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кучугурної Н.В.
секретаря судового засідання Храмцова Є.В.
позивача: не з`явився;
від позивача: не з`явився;
від відповідача: не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Юрко Олена Сергіївна, до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
Обставини справи: до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11 липня 2023 року № 1286к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП та його підпорядкованих підрозділів» в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 17.07.2023 № 475 о/с про звільнення майора поліції ОСОБА_1 начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з 19 липня 2023 року;
- поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 20 липня 2023 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу на час прийняття рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог позивач указує, що вказані накази прийняті відповідачем з порушенням норм чинного законодавства України, та є такими, що грубо порушують встановлений законом порядок звільнення з органів Національної поліції України. Так, з указаними наказами позивача було ознайомлено 27 липня 2023 року, про зо свідчить його особистий підпис на копії, що знаходиться у відповідача. Копію наказу, що був винесений за результатами проведення службового розслідування видали також з наказом про звільнення того ж дня. Ані трудової книжки, ані жодного наказу про відсторонення позивача від служби на час проведення службового розслідування, наказу про початок та закінчення службового розслідування не було видано для ознайомлення, копії не видавались. Крім того, позивача не було ознайомлено з висновком проведеного службового розслідування по його завершенню, звернення щодо надання копії дисциплінарного розслідування для ознайомлення були проігноровані. Крім іншого, на особистий рапорт ОСОБА_1 щодо залучення до участі у проведенні службового розслідування йому також було відмовлено та запропоновано ознайомитись у приміщенні ГУНП в Дніпропетровській області особисто, що на цей час є неможливим, оскільки позивач перебував у слідчому ізоляторі. Також, позивач зазначає, що 19.06.2023 його було відсторонено від виконання посадових обов`язків, однак із жодним наказом про відсторонення від виконання своїх обов`язків, а також із наказом про призначення службового розслідування його не було ознайомлено, про це позивач дізнався з отриманих відповідей відповідача на запити його адвоката у кримінальному провадженні. Як свідчать вказані відповіді, службове розслідування було розпочато 1906.2023 на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області №1313 та завершене 11.07.2023 в день затвердження висновку. Однак, на час дії воєнного стану була встановлена нова процедура проведення службового розслідування, де окрім іншого було встановлено строк проведення розслідування протягом 15 днів, який може бути продовжено ще на 15 днів. Враховуючи зазначену інформацію, строк проведення службового розслідування тривав 22 дні, про жодні накази щодо продовження строку проведення розслідування відповідач у своїй відповіді не згадує, а отже такі відсутні. Позивач уважає, що наведені обставини свідчать про грубе порушення процедури проведення службового розслідування. Позивач повідомляє, що обставини того, в чому конкретно полягає дисциплінарний проступок, що суперечить покладеним на позивача обов`язкам та вимог нормативно-правових актів, які регламентують його діяльність, як працівника поліції, внаслідок особистої недисциплінованості та свідомого порушення нормативно-правових документів не представляється можливим встановити на підставі виданих копій документів ОСОБА_1 та встановити невідповідність дій саме тим діям, що покладені на нього його посадовою інструкцією. До того ж, позивач уважає, що до нього застосовано неспіврозмірний вид дисциплінарного стягнення. Вказані обставини, за доводами позивача, указують на протиправність оскаржуваних наказів, тому ці накази підлягають скасуванню.
Позовна заява не відповідала вимогам, установленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), тому ухвалою суду від 21.08.2023 була залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із доказами поважності причин його пропуску в частині позовних вимог щодо оскарження наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11 липня 2023 року № 1286к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП та його підпорядкованих підрозділів» в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби у поліції, або надання доказів звернення до суду в межах строків, установлених ст.31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
12.09.2023 від представника позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 21.08.2023 разом із копіями додатків (належним чином засвідченими для суду та відповідача) і заявою про поновлення строку звернення до суду.
Ухвалою суду від 18.09.2023 прийнято до розгляду позовну заяву і відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження суддею Кучугурною Н.В. одноособово; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (у разі заперечення проти позовної заяви) протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача; витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області належним чином засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 , довідку про середній заробіток позивача за останні два місяці роботи перед звільненням.
09.10.2023 до суду від відповідача надійшов відзив, у якому відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити. В обґрунтування відзиву відповідач указує, що кожен поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватись Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, сумлінно виконувати свої службові обов`язки, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Поведінка працівника поліції завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам правоохоронця. Наявність або відсутність в діях позивача складу кримінального правопорушення, тобто відсутність або наявність підстав для притягнення до кримінальної відповідальності, не є підставою для звільнення позивача від дисциплінарної відповідальності та будь-яким чином не може ототожнюватись з наявністю фактів порушення службової дисципліни, тобто дисциплінарною відповідальністю, до якої було притягнуто позивача. У ході службового розслідування комісія не вирішувала питання про обґрунтованість вчиненого адміністративного проступку ОСОБА_1 , яке здійснюється в межах адміністративного провадження, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, що пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
Ухвалою суду від 18.09.2023 витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області належним чином засвідчені копії матеріалів дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), довідку про середній заробіток позивача за останні два місяці роботи перед звільненням.
Витребувані судом документи були надані разом з відзивом на позовну заяву.
Ухвалою суду від 18.09.2023 справу було призначено до розгляду у підготовчому засіданні на 09 жовтня 2023 року на 10:40 год.
09.10.2023 розгляд справи не відбувся через технічний збій в роботі інтернет-зв`язку, з огляду на що, неможливо було провести фіксацію судового засідання за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку (відповідна довідка була приєднана до матеріалів справи).
Про розгляд справи 25.10.2023 об 11:00 год. учасники справи були повідомлені під розписку та повістками про виклик.
25.10.2023 розгляд справи не був проведений у зв`язку з перебуванням судді Кучугурної Н.В. на лікарняному, що підтверджується довідкою відділу управління персоналом Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Про розгляд справи на 15.11.2023 на 13:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
Ухвалою суду від 15.11.2023 продовжено підготовче провадження на 30 днів; призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 27 листопада 2023 року на 10:40 год.
27.11.2023 від представника позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи, а саме судового засідання призначеного на 27.11.2023, на іншу дату.
Підготовче судове засідання 27.11.2023 було проведено за участю представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Грановського М.О., позивач у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
Для надання можливості представникові позивача отримати додаткові докази по справі, судове засідання було відкладено на 11.12.2023 на 11:40 год.
11.12.2023 представником позивача подано до суду заяву про відкладення розгляду справи, в якій він просить суд надати йому час повторно отримати додаткові докази по справі, що необхідні для підготовки відповіді на відзив відповідача, у зв`язку з чим відкласти розгляд справи, призначений на 11.12.2023 на іншу дату та час.
11.12.2023 підготовче судове засідання було проведено за участю представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Грановського М.О., позивач у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
У зазначеному судовому засіданні представником позивача оголошено клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване тим, що з метою здійснення належного захисту прав позивача, адвокатом подано адвокатський запит до Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, відповідь на який ще не отримано.
25.12.2023 через канцелярію суду представником позивача подано заяву про відкладення судового засідання призначеного на 25.12.2023.
Від представника відповідача 25.12.2023 надійшла до суду заява про відкладення підготовчого засідання у справі у зв`язку з перебуванням представника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в іншому судовому засіданні.
У підготовче судове засідання 25.12.2023 учасники справи не з`явились.
Підготовче судове засідання 17.01.2024 проведено за участю представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Грановського М.О., позивач у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
У підготовчому судовому засіданні 17.01.2024 розглянуто клопотання представника позивача про витребування доказів, яке було заявлено у судовому засіданні.
Ухвалою суду від 17.01.2024 витребувано у Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області належним чином засвідчену копію посадової інструкції начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
01.02.2024 на виконання вимог ухвали суду від 17.01.2024 судом отримано посадову інструкцію ОСОБА_1 з грифом «ДСК».
05.02.2024 підготовче судове засідання проведено за участю представника позивача ОСОБА_2 , представника відповідача Грановського М.О. та вільного слухача ОСОБА_3 . Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.
У зв`язку із надходженням до суду посадової інструкції ОСОБА_1 з грифом «ДСК», представник позивача просив суд оголосити перерву у судовому засіданні для надання можливості ознайомитись із зазначеними документами.
У підготовче судове засідання 28.02.2024 учасники справи не з`явились. Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення судового засідання. Позивач та представник відповідача причин неявки суду не повідомили. Про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
20.03.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 08.04.2024 о 12:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
08.04.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 22.04.2024 о 14:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
22.04.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 15.05.2024 о 15:40 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
15.05.2024 у судове засідання з`явились представник позивача Юрко О.С. та представник відповідача Грановський М.О. У цьому судовому засіданні була розглянута заява представника позивача, яка надійшла до суду 20.03.2024, в якій представник позивача просила витребувати у ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області інформацію щодо переліку посадових обов`язків начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 , що були покладені на нього відповідно до посадової інструкції начальника сектору відділу кримінальної поліції ДРУП ГУНП.
Ухвалою суду від 15.05.2024 заяву представника позивача адвоката Юрко Олени Сергіївни про витребування інформації задоволено; витребувано у Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області: інформацію щодо переліку посадових обов`язків начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 ; типову інструкцію, на підставі якої була складена посадова інструкція начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
У судовому засіданні розгляд справи був відкладений на 03.06.2024 на 14:00 год.
03.06.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 12.06.2024 о 12:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
05.06.2024 на виконання вимог ухвали суду від 15.05.2024 до суду від Дніпровського районного управління поліції надійшла інформація щодо завдань та обов`язків ОСОБА_1 , який в період з 26.02.2021 по 19.07.2023 перебував на посаді начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції в Дніпропетровській області (посадові інструкції затверджені начальником Дніпровського РУП ГУНП від 10.05.2023 №43/3-201 ДСК).
12.06.2024 розгляд справи був проведений за участю позивача ОСОБА_1 , його представника ОСОБА_2 та представника відповідача Грановського М.О.
У судовому засіданні розгляд справи був відкладений на 21.06.2024 на 11:00 год.
21.06.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 01.07.2024 о 14:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
01.07.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 03.07.2024 о 15:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
03.07.2024 розгляд справи не відбувся через оголошений сигнал повітряної тривоги на території Дніпропетровської області.
Про розгляд справи 07.08.2024 о 14:00 год. учасники справи були повідомлені повістками про виклик.
07.08.2024 розгляд справи відбувся за участю представника позивача ОСОБА_2 та представника відповідача Грановського М.О. Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.
У цьому судовому засіданні було розглянуто клопотання представника позивача про повернення у підготовче провадження, яке надійшло до суду 07.08.2024.
Ухвалою суду від 07.08.2024 у задоволенні вказаного клопотання було відмовлено.
У судовому засіданні 07.08.2024 розгляд справи був відкладений на 14.08.2024 на 14:00 год.
14.08.2024 у судове засідання учасники справи не прибули. Про день, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином. 13.08.2024 від представника позивача надійшла заява про проведення судового засідання без її участі та участі позивача. Відповідач причин неявки суду не повідомив.
У судових засіданнях позивач та його представник позовні вимоги підтримали і просили їх задовольнити. Представник відповідача заперечував проти позовних вимог і у їх задоволенні просив відмовити.
Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
ОСОБА_1 (позивач) з 2001 року проходив службу в органах внутрішніх справ. З 2021 року позивач був переведений на посаду начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
У подальшому на підставі отриманих доказів у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_1 19.06.2023 повідомлено про підозру.
Ураховуючи викладене, з метою повної і всебічної перевірки службової діяльності поліцейських, зокрема позивача, у тому числі, встановлення можливих порушень службової дисципліни, наказом від 19.06.2023 № 1313 призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського районного управління поліції ГУН, у тому числі, начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП, майора поліції ОСОБА_1 , та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського районного управління поліції ГУНП, відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП № 2, відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП.
На підставі рапорту від 03.07.2023 наказом від 03.07.2023 № 1427 внесено зміни до наказу від 19.06.2023 № 1313 та викладено абз. 3 п. 2 у новій редакції: «членів дисциплінарної комісії - старшого інспектора з особливих доручень відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Штаненка О.О., інспектора відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Тура В.В., старшого інспектора з особливих доручень відділу підтримки управління головної інспекції ГУНП майора поліції Лапіна О.А., старшого інспектора відділу підтримки управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Пушкаренка О.В., інспектора відділу підтримки інспекції ГУНП старшого лейтенанта поліції Салогуба С.М. та старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майора поліції ОСОБА_5 (за згодою).».
Вказаним наказом продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 19.06.2023 № 1313, до 18.07.2023.
За результатами проведено службового розслідування складено висновок від 11.07.2023, який затверджено начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Щадилом А.
Згідно з висновком службового розслідування, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзаців 1, 5 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», пунктів 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пункту 1 розділу VIIІ Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, службових телеграм від 23.05.2022 №1924/103/01-2022, від 26.10.2022 №4715/103/01-2022, від 19.05.2023 №2833/103/-1-2023, від 08.06.2023 №3379/103/01-2023, доповідних записок управління головної інспекції ГУНП від 26.07.2022 №50/2-315, від 24.02.2023 №50/2-158, що виразилось у нездійсненні контролю за додержанням установленої законодавством процедури розгляду звернень громадян, не вжиті заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не орієнтуванні особового складу підрозділу поліції про здійснення розшуку викрадених транспортних засобів та осіб причетних до вчинення кримінальних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, не вжитті необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення тяжких кримінальних правопорушень та не викриття причин і умов, які сприяють їх вчиненню, не вжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглими поліцейськими службової дисципліни, недостатньому контролі та належному проведенні профілактичної роботи з даного приводу, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосовано до начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
На підставі висновків акту службового розслідування наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 11.07.2023 № 1286к, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №476 о/с від 17.07.2023 начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» з 19.07.2023.
Не погоджуючись з указаними наказами, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає про таке.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).
Відповідно до вимог частини першої статті 1 Закону №580-VIII, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Згідно з вимогами статті 17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджуються Міністерством внутрішніх справ України.
Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до вимог частини першої статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Вимогами частини другої статті 19 Закону №580-VIII передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 (далі - Правила), передбачено, що поліцейський, під час виконання службових обов`язків, повинен професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими, відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України (далі також Дисциплінарний статут).
Відповідно до вимог статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», підрозділи, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, зобов`язані:
1) у межах своїх повноважень відповідно до законів, що становлять правову основу оперативно-розшукової діяльності, вживати необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та викриття причин і умов, які сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, здійснювати профілактику правопорушень;
2) виконувати письмові доручення слідчого, вказівки прокурора та ухвали слідчого судді суду і запити повноважних державних органів, установ та організацій про проведення оперативно-розшукових заходів;
3) виконувати у межах своєї компетенції запити правоохоронних органів інших держав або міжнародних правоохоронних організацій відповідно до законодавства України, міжнародних договорів України, а також установчих актів та правил міжнародних правоохоронних організацій, членом яких є Україна;
4) інформувати відповідні державні органи про відомі їм факти та дані, що свідчать про загрозу безпеці суспільства і держави, а також про порушення законодавства, пов`язані з службовою діяльністю посадових осіб;
5) здійснювати взаємодію між собою та іншими правоохоронними органами, в тому числі відповідними органами іноземних держав та міжнародних антитерористичних організацій, з метою швидкого і повного попередження, виявлення та припинення кримінальних правопорушень;
6) забезпечити із залученням інших підрозділів безпеку працівників суду і правоохоронних органів, осіб, які надають допомогу, сприяють оперативно-розшуковій діяльності, осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, членів їх сімей та близьких родичів цих осіб;
7) брати участь у здійсненні заходів щодо фізичного захисту ядерних установок, ядерних матеріалів, радіоактивних відходів, інших джерел іонізуючого випромінювання, а також у проведенні спеціальної перевірки щодо допуску до особливих робіт.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Вимогами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
За умовами статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:
внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;
повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;
надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;
ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;
недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;
недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;
втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;
розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;
порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;
перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;
приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;
здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.
За пунктом 3 розділу V Порядку №893 строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Згідно ч. 1, 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Разом з цим, згідно з Законом № 2123-IX від 15.03.2022 Статут доповнено розділом V «Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану».
Відповідно до ст. 26 Статуту, у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
У подальшому на підставі отриманих доказів у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_1 19.06.2023 повідомлено про підозру.
Ураховуючи викладене, з метою повної і всебічної перевірки службової діяльності поліцейських, зокрема позивача, у тому числі, встановлення можливих порушень службової дисципліни, наказом від 19.06.2023 № 1313 призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру окремим поліцейським Дніпровського районного управління поліції ГУН, у тому числі, начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУ НП, майора поліції ОСОБА_1 , та проведення обшуків в службових кабінетах Дніпровського районного управління поліції ГУНП, відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП № 2, відділення поліції № 5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП.
На підставі рапорту від 03.07.2023 наказом від 03.07.2023 № 1427 внесено зміни до наказу від 19.06.2023 № 1313 та викладено абз. 3 п. 2 у новій редакції: «членів дисциплінарної комісії - старшого інспектора з особливих доручень відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Штаненка О.О., інспектора відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Тура В.В., старшого інспектора з особливих доручень відділу підтримки управління головної інспекції ГУНП майора поліції Лапіна О.А., старшого інспектора відділу підтримки управління головної інспекції ГУНП капітана поліції Пушкаренка О.В., інспектора відділу підтримки інспекції ГУНП старшого лейтенанта поліції Салогуба С.М. та старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах Дніпропетровського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майора поліції ОСОБА_5 (за згодою).».
Вказаним наказом продовжено строк проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 19.06.2023 № 1313, до 18.07.2023.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 11.07.2023, який затверджено начальником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Щадилом А.
Таким чином, службове розслідування було призначено наказом від 19.06.2023 № 1313, наказом від 03.07.2023 строк проведення службового розслідування було продовжено до 18.07.2023. 11.07.2023 був складений висновок проведеного службового розслідування.
Отже, відповідачем були дотримані строки проведення службового розслідування під час дії воєнного стану, тому суд відхиляє відповідні доводи позивача.
Відтак, службове розслідування, у цьому випадку, призначено за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи окремих поліцейських Дніпровського районного управління поліції ГУНП, що призвели до оголошення повідомлення про підозру, правомірно, за наявності на те підстави та у термін, що визначений ч. 1, 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
За п. 4 розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Згідно з п. 1-4 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно п. 2 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Відповідно до п. 13, 14 розділу V Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Усні пояснення можуть фіксуватися особою, яка проводить службове розслідування, у тому числі за допомогою технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і відеозапису, засобів фото- і відеозапису з подальшим накладанням на файл електронного цифрового підпису.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.
Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.
Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.
Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.
Тобто, вказаними нормами визначено право особи на захист відносно якої проводиться службове розслідування та яким чином повинно бути забезпечено. Зокрема, визначено право поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а не його обов`язок, надавати пояснення з приводу питань, відносно яких проводиться службове розслідування.
Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 27 Статуту, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.
Згідно з матеріалами справи, старшому інспектору з особливих доручень відділу службових розслідувань управління головної інспекції ГУНП Муха О.В. надано дозвіл на опитування майора поліції ОСОБА_1 , який утримується під вартою.
Пояснення майора поліції ОСОБА_1 від 26.06.2023 приєднані до матеріалів справи.
При цьому, положеннями частини десятої статті 15 Дисциплінарного статуту та пункту 7 розділу V Порядку №893 врегульовано, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження та лише на підставі окремого рішення керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. Лише у випадку розгляду справи у відкритому засіданні поліцейський, який притягається до відповідальності, повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. У разі ж розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Згідно з ч. 1 ст. 26 Статуту, під час дії воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Отже у тих випадках, коли рішенням керівника, який призначив службове розслідування, не призначено розгляд дисциплінарною комісією справи у відкритому засіданні, поліцейський може реалізувати право на захист шляхом надання відповідних пояснень з доданими до них документами та матеріали. У поясненнях також може бути заявлено клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи.
Позивач був обізнаний про факт провадження щодо нього службового розслідування та не був обмежений у праві подати рапорт (клопотання) про ознайомлення з матеріалами та висновком службового розслідування.
В матеріалах справи наявний лист від 19.07.2023 №1/Б-3499р/103/05-2023 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, наданий у відповідь на рапорт позивача від 12.07.2023, в якому повідомлено, що для ознайомлення з матеріалами службового розслідування позивачу необхідно прибути Головного управління.
З матеріалами службового розслідування представник позивача ознайомився з матеріалами цієї судової справи, у яких відповідачем вказані матеріали надано разом з відзивом на позовну заяву.
Тому, суд не бере до уваги посилання позивача про його нібито неможливість ознайомлення із висновком службового розслідування.
Відповідно до п. 1, 2, 7, 9 розділу VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Згідно з п. 1 розділу VII Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного у вчиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Аналогічного змісту вимоги до проведення службового розслідування визначені Дисциплінарним статутом Національної поліції України.
З огляду на визначений порядок проведення службового розслідування та з урахуванням дійсних обставин справи, судом не встановлено порушень вчинених відповідачем під час проведеного службового розслідування стосовно ОСОБА_1 .
Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а, у подібних правовідносинах, суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули кримінального правопорушення чи інших обставин, наведених у рішеннях слідчого (прокурора, слідчого судді) в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення, а так само відтворення у висновку службового розслідування внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.
Щодо суті обставин, які встановлені дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування.
Аналізуючи зміст матеріалів службового розслідування судом встановлено, що комісією з проведення службового розслідування встановлено, що за версією слідства, не пізніше травня 2022 року, ОСОБА_6 , перебуваючи на території Центрального району міста Дніпра по проспекту Олександра Поля, 42а, з метою свого особистого незаконного збагачення, а також незаконного збагачення співучасників злочину, розробив злочинний план із незаконного збуту серед наркозалежних осіб міста Дніпра та Дніпропетровської області психотропної речовини «метамфетамін».
Для реалізації злочинного плану ОСОБА_6 , маючи лідерські якості, авторитет серед осіб, які схильні до вчинення злочинів у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин та їх аналогів, вирішив утворити та очолити стійке об`єднання - злочинну організацію до складу якої, не пізніше травня 2022 року, залучив осіб із цивільного населення та працівників правоохоронних органів, зокрема, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 .
Так, учасники зазначеної злочинної організації, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , діючи відповідно до раніше розробленого та відомого усім учасникам злочинної організації плану та відведеної ролі у вчиненні кримінального правопорушення, при пособництві, у тому числі, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , використовуючи приміщення адміністратора станції технічного обслуговування та автомийки, незаконно збули особам під вигаданими анкетними даними наркотичну речовину, а саме:
- ОСОБА_8 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_9 , 03.09.2022 придбав у останнього порошкоподібну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1614-НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0344 г. та 0,0414 г.);
- ОСОБА_10 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_11 , 08.09.2022 придбав у останнього кристалічну речовину світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1615-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса якої становить 0,0386 г. та 0,0442 г.);
- ОСОБА_12 шляхом передачі грошових коштів у сумі 800 гривень ОСОБА_9 , 04.01.2023 придбав у останнього речовину кристалічного походження світлого кольору, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1612-НЗПРАП від 06.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0337 г. та 0,0358 г.);
- ОСОБА_13 шляхом передачі грошових коштів у сумі 400 гривень ОСОБА_14 , 22.03.2023 придбав у останньої кристалічну речовину зі специфічним запахом, яка згідно висновку експерта № СЕ-19/105-23/1616-НЗПРАП від 05.06.2023 містить психотропну речовину, обіг якої обмежено - «метамфетамін» (маса становить 0,0538 г.);
Всі грошові кошти, отримані від незаконного збуту психотропної речовини «метамфетамін» безпосередньо з дозволу організатора ОСОБА_6 , розподілялися між учасниками даної злочинної організації.
Разом із цим, вказана злочинна організація попередньо, отримавши нежитлове приміщення станції технічного обслуговування автомобілів та автомийки, за адресою: місто Дніпро, вулиця Орловська, 24-а, в оренду, використовували його упродовж 2022-2023 років, як для споживання особисто психотропної речовини «метамфетамін», зокрема співучасниками зазначених злочинів, у тому числі, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 , так і третіми особами.
Крім того, кожен учасник створеної та функціонуючої злочинної організації виконував окрему роль, а саме, з-поміж інших, майор поліції ОСОБА_1 як пособник у складі злочинної організації взяв на себе наступні обов`язки:
- пособництво в організації та утриманні разом із співучасниками злочину приміщення для споживання психотропної речовини «метамфетамін»;
- забезпечення прикриття незаконної діяльності злочинної організації зі сторони правоохоронних органів, шляхом налагодження зв`язків серед працівників поліції та інших правоохоронних органів, з метою невжиття ними заходів правового реагування на незаконну діяльність злочинної організації;
- отримання від учасників злочинної організації частини грошових коштів від незаконного збуту психотропної речовини «метамфетамін»;
- забезпечення усунення перешкод в діяльності злочинної організації, невжиття заходів правового реагування та допомоги в уникненні та ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності інших учасників злочинної організації за вчинення кримінальних правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів;
- інформування та консультування учасників злочинної організації щодо форм, методів та засобів розкриття злочинів вказаної категорії, з метою сприяння незаконній діяльності організації та уникнення її учасниками кримінальної відповідальності;
- використання зв`язків у органах Національної поліції та інших правоохоронних органах, з метою попередження учасників злочинної організації та своєчасного їх інформування щодо наявності загрози кримінального переслідування за вчинення правопорушень у сфері незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів; отримання від співорганізаторів злочинного угрупування грошової винагороди за сприяння їх незаконній діяльності.
За результатами проведеного обшуку у позивача вилучено три блокноти з чорновими записами.
У подальшому 19.06.2023 позивача затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2, 3 ст.255, ч.ч. 2, 3, 5 ст.27, ч.4 ст.28, ч.3 ст.307, ч.2 ст.317, ч.1 ст.263 КК України.
Крім того, в рамках проведеного службового розслідування здійснено моніторинг мережі Інтернет (рапорт від 28.06.2023) на предмет наявності публікацій критичного змісту з відображенням обставин вищезазначеної події, яка мала місце у період з 18.06.2023 по 19.06.2023 та встановлено ряд інформації в різній текстовій формі (подачі), щодо причетності у тому числі позивача за вчинення тяжких злочинів, яка має кричущі заголовки та зміст, що викликала значний суспільний резонанс та дискредитувала звання поліцейського, підірвала авторитет поліції в очах громадськості, довіру суспільства до органів поліції через створення негативної громадської думки.
Так, зазначені обставини описані в інтернет джерелах групах месенджеру «Telegram» - «Дніпро Оперативний UA|Війна», «ХДніпро», «ХДніпро UA», « ОСОБА_19 », «UA HiMARS», незалежному порталі новин Дніпра «Інформатор Дніпро», інтернет-виданні «ГЛАВКОМ», інтернет-виданнях «Апостроф», «ОСТАННІЙ БАСТІОН», «УКРАЇНСЬКА ПРАВДА», «АРГУМЕНТ», «УКРІНФОРМ», «ЛИЦА» та інші.
Разом з цим, керівництво охарактеризувало старшого майора поліції ОСОБА_1 досить позитивно, що підтверджується службовою характеристикою від 21.06.2023.
Крім того, в ході службового розслідування з метою надання повної, всебічної та об`єктивної оцінки ставлення до служби позивача, встановлення попередньої поведінки та рівня кваліфікації, а також роль керівництва в організації роботи даних правоохоронців, поліцейськими управління головної інспекції ГУНП проведено перевірку службової діяльності позивача, під час якої встановлені наступні недоліки.
Щодо фактів невнесення до ЄРДР відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.
13.01.2023 до єдиного обліку Дніпровського РУП ГУНП за №1334 зареєстровано заяву ОСОБА_21 про те, що невідомі особи по пр. Поля, поблизу 129 у м. Дніпро, шляхом пошкодження вікна проникли до салону автомобіля «CHEVLET Equinox», н.з. НОМЕР_2 , звідки здійснити крадіжку дитячого манежу, продуктів харчування та медичних документів.
Забраний за вказаним фактом матеріал, у якому були наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення 19.01.2023 майором поліції ОСОБА_22 , за письмовою резолюцією, всупереч вимогам пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100 (обєктивно вказаний матеріал не розглянув, невідкладно рапорт про наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення не склав, заходів щодо його повернення до чергової частини підрозділу для подальшого скерування до слідчого відділу не вжив), було доручено до розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства України майору ОСОБА_1 , який, допускаючи аналогічне правопорушення, доучив його розгляд старшому лейтенанту ОСОБА_7 .
Вказаний поліцейський, як і вищезазначені керівники, у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, повно, об`єктивно та всебічно доручений йому на виконання матеріал єдиного обліку Дніпровського РУП ГУНП від 13.01.2023 № 1334 за заявою ОСОБА_21 про вчинення крадіжки його майна не розглянув, свідків та очевидців вказаної події не встановив, заходів щодо встановлення осіб правопорушників не вжив, невідкладно рапорт про наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення не склав, заходів щодо його повернення до чергової частини для подальшого скерування до слідчого відділу не вжив та незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення 27.01.2023 склав висновок №43/813ж про списання його до справи у порядку, визначеному Законом України «Про звернення громадян», мотивуючи це відсутністю ознак вчиненого кримінального правопорушення.
У свою чергу, майор поліції ОСОБА_22 , повторно допустивши вищевказаний недолік, незважаючи на не проведення повної, об`єктивної і всебічної перевірки, а також на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, погодив вказаний висновок, а начальник Дніпровського РУП ГУНП полковник поліції ОСОБА_23 його затвердив.
До того ж, таким чином, майор поліції ОСОБА_22 , майор поліції ОСОБА_1 та старший лейтенант поліції ОСОБА_7 , у порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» не вжили необхідних оперативно - розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення тяжкого кримінального правопорушення та не встановили причини і умови, які сприяють вчиненню зазначеного кримінального правопорушення.
Щодо фактів не виконання оперативними співробітниками доручень слідчих слідчого підрозділу.
Не зважаючи на вимоги пункту 6 розділу VI Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 № 575, станом на 23.06.2023, не були виконані доручення слідчих слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП від 09.03.2023 № 43/2-258д, від 07.04.2023 № 51/2-527д, від 18.04.2023 № 43/5-216д, від 02.05.2023 № 43/2-713д, від 08.05.2023 №43/2-737д (поліцейськими сектору розкриття злочинів проти особи) та від 18.04.2023 № 43/2-639д. від 09.05.2023 № 43/2-739д, від 10.05.2023 № 43/2-740д (поліцейськими сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами).
У свою чергу, полковник поліції ОСОБА_23 нехтуючи вимогами пункту 8 розділу VI цього ж нормативно-правового документу, не здійснював контроль за їх виконанням.
Разом із цим, вказані недоліки стали можливими внаслідок неналежного контролю майора поліції ОСОБА_1 , капітана поліції ОСОБА_24 та капітана поліції ОСОБА_25 за службовою діяльністю своїх підлеглих працівників.
Факти не орієнтування особового підрозділу поліції про здійснення розшуку викрадених транспортних засобів та осіб причетних до вчинення кримінальних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, які переховуються:
До відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП за вх. від 23.01.2023 № 215, від 26.01.2023 № 281, від 03.02.2023 № 341, від 13.02.2023 № 433, від 23.02.2023 № 613, від 23.02.2023 №611, від 23.02.2023 № 612, від 20.02.2023 № 579, від 27.02.2023 № 668, від 27.02.2023 № 669, від 16.02.2023 № 519, від 21.02.2023 № 594, від 27.02.2023 № 670, від 03.03.2023 № 732, від 03.03.2023 № 733, від 07.03.2023 № 757, від 07.03.2023 № 758, від 13.03.2023 № 828, від 14.03.2023 № 832, від 17.03.2023 № 953, від 23.03.2023 № 1025, від 27.03.2023 № 1057, від 07.04.2023 № 1195, від 10.04.2023 № 1219, від 12.04.2023 № 1252, від 12.04.2023, № 1253, від 14.04.2023 № від 05.05.2023, № 1579, від 09.05.2023, № 1615, від 18.05.2023 №1660, від 18.05.2023 № 1661, від 18.05.2023 № 1712, від 28.05.2023№ 1802, від 05.06.2023 № 1903, надійшли відповідні орієнтування, які майором ОСОБА_22 були доручені на виконання майору поліції ОСОБА_1 , котрий згідно доручення Дніпровського РУП ГУНП від 10.01.2023 № 43 закріплений за лінією роботи з розкриття заволодінь транспортними засобами на території обслуговування вказаного районного управління поліції.
Однак, останній особовий склад підрозділу поліції про здійснення розшуку викрадених транспортних засобів та осіб причетних до вчинення кримінальних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, відомості, про які зазначені у вищеописаних документах, не орієнтував (будь-які документи щодо здійснення орієнтування відсутні) та списав їх до справи.
Щодо порушення у сфері дотримання транспортної дисципліни.
Оперативні співробітники Дніпровського РУП ГУНП, за якими наказом Головного управління від 27.01.2023 № 270 закріплений службовий автотранспорт, у порушення вимог пунктів 12, 13, 14 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 №757, пунктів 3.13, 7.10 Порядку експлуатації службового автотранспорту ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 11.08.2021 № 1670, у червні 2023 року, не проходили передрейсові медичні огляди та інструктажі, а також неналежно вели дорожні листи, не здійснювали в записи у журналі виїзду та повернення транспортних засобів, не здавали до чергової частини ключи від службових автомобілів.
При цьому, старший лейтенант поліції ОСОБА_7 взагалі дорожній лист № 2296 (на червень 2023 року) не заповнював. Службовий автомобіль «VOLKSWAGEN-Bora», н.з. НОМЕР_3 (на синьому фоні), на огляд технічного стану відповідальній за автотранспортну діяльність особі або механіку не надавав.
Разом із цим, у вказаному транспортному засобі, фактичні показання спідометру - 518682 км., а в дорожньому листі за травень 2023 року в графі «показання спідометру на кінець місяця» та у дорожньому листі за червень 2023 року № 2296, в графі «показання спідометру на початок зазначено 520835 км, що вказує на внесення старшим лейтенантом ОСОБА_7 завідомо неправдивих відомостей до службової документації на підставі якої виділяються паливо-мастильні матеріали.
Ураховуючи вищевикладені порушення у службовій діяльності відділу кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП, за результатами службового розслідування зроблені висновки, що вони стали можливими внаслідок недостатнього контролю та нагляду з боку керівництва, зокрема: полковника поліції ОСОБА_23 , заступника начальника управління поліції начальника кримінальної поліції Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_26 , майора поліції ОСОБА_22 , майора поліції ОСОБА_27 , майора поліції ОСОБА_1 , капітана поліції ОСОБА_24 та капітана поліції ОСОБА_25 .
Даний неналежний контроль сприяв систематичному порушенню процедур, правил та норм, що мас негативний вплив на якість та результативність роботи зазначеного оперативного підрозділу поліції.
У підготовчому судовому засіданні 17.01.2024 представником позивача ОСОБА_2 заявлено клопотання про витребування у Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області доказів, а саме належним чином засвідченої копії посадової інструкції начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 . В обгрунтування клопотання представник позивача зазначила, що позивача звільнено зі служби в поліції, у тому числі, через порушення службової дисципліни та не виконання посадових обов`язків. Таким чином, представник позивача вважає, посадова інструкція позивача буде стосуватись предмету доказування у цій справі.
Ухвалою суду вказане клопотання було задоволено. Крім того ухвалою суду від 15.05.2024 витребувати у Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області: інформацію щодо переліку посадових обов`язків начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 ; типову інструкцію, на підставі якої була складена посадова інструкція начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, майора поліції ОСОБА_1 .
На виконання вимог указаних ухвал, до суду Дніпровським районним управлінням поліції була надана інформація щодо завдань та обов`язків ОСОБА_1 , який в період з 26.02.2021 по 19.07.2023 перебував на посаді начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції в Дніпропетровській області (посадові інструкції затверджені начальником Дніпровського РУП ГУНП від 10.05.2023 №43/3-201 ДСК).
Згідно з цією інформацією, позивач, з-поміж іншого, здійснює керівництво, розподілення функціональних обов`язків особового складу сектору, несе персональну відповідальність за стан оперативно-службової діяльності сектору, підбір, розстановку, професійне навчання і виховання підлеглих, дотримання ними чинного законодавства, службової дисципліни, режиму секретності та конспірації, готує матеріали для проведення атестування підлеглих, подання для нагороджень, стягнень, присвоєння чергових спеціальних звань, вносить пропозиції про призначення, переміщення та звільнення з посади.
На основі аналізу криміногенної та оперативної обстановки здійснює перспективне та поточне планування з організації оперативно-службової діяльності сектору, вносить пропозиції в плани роботи ВКП Дніпровського РУП ГУНП, розробляє пропозиції з удосконалення оперативно-розшукової та профілактичної діяльності сектору та ВКП Дніпровського РУП ГУНП, приймає участь у підготовці та проведенні оперативних нарад з питань організації оперативно-службової діяльності ВКП Дніпровського РУП ГУНП.
Організовує роботу з розповсюдження передового досвіду, надання практичної та методичної допомоги структурним підрозділам кримінальної поліції в організації по розкриттю злочинів.
В рамках своєї компетенції приймає заходи по взаємодії з іншими відділами Дніпровського РУП ГУНП, службами ГУНП та іншими правоохоронними органами з питань розкриття злочинів.
Забезпечує своєчасний і всебічний розгляд заяв та скарг громадян, контрольних документів Дніпровського РУП ГУНП, ГУНП та НПУ, окремих доручень і запитів правоохоронних та державних органів України.
Отже, позивач, обіймаючи посаду начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції в Дніпропетровській області, ніс персональну відповідальність за стан оперативно-службової діяльності сектору.
Поряд з цим, з огляду на встановлені службовим розслідуванням і наведені вище недоліки в роботі позивача, які виразились у нездійсненні контролю за додержанням установленої законодавством процедури розгляду звернень громадян, не вжиті заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не орієнтуванні особового складу підрозділу поліції про здійснення розшуку викрадених транспортних засобів та осіб причетних до вчинення кримінальних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, не вжитті необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення тяжких кримінальних правопорушень та не викриття причин і умов, які сприяють їх вчиненню, не вжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглими поліцейськими службової дисципліни, недостатньому контролі та належному проведенні профілактичної роботи з даного приводу, позивача і було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.
Верховний Суд у постанові від 26 січня 2022 року у справі №620/397/21 зазначив, що передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Правил етичної поведінки поліцейських та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу, та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.
Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року у справі №802/1150/17-а вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Отже, матеріалами даної справи доведено наявність в діянні позивача недотримання службової дисципліни та, відповідно, складу дисциплінарного проступку, а також відповідність встановлених комісією обставин із обраним видом дисциплінарного стягнення.
Досліджуючи, чи прийняті оскаржувані накази відповідача у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, суд зазначає про таке.
Згідно зі змістом оскаржуваних наказів, позивача звільнено за порушення службової дисципліни, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзаців 1, 5 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», пунктів 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пункту 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пункту 1 розділу VIIІ Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, службових телеграм від 23.05.2022 №1924/103/01-2022, від 26.10.2022 №4715/103/01-2022, від 19.05.2023 №2833/103/-1-2023, від 08.06.2023 №3379/103/01-2023, доповідних записок управління головної інспекції ГУНП від 26.07.2022 №50/2-315, від 24.02.2023 №50/2-158, що виразилось у нездійсненні контролю за додержанням установленої законодавством процедури розгляду звернень громадян, не вжиті заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР, не орієнтуванні особового складу підрозділу поліції про здійснення розшуку викрадених транспортних засобів та осіб причетних до вчинення кримінальних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, не вжитті необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення тяжких кримінальних правопорушень та не викриття причин і умов, які сприяють їх вчиненню, не вжитті вичерпних заходів щодо забезпечення дотримання підлеглими поліцейськими службової дисципліни, недостатньому контролі та належному проведенні профілактичної роботи з даного приводу, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, дискредитують звання поліцейського, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосовано до начальника сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
До того ж, судом визнаються неприйнятними доводи позивача про те, що відтворення у висновку службового розслідування фабули кримінального провадження та обставин встановлених під час досудового розслідування не дає підстав для визнання такого висновку обґрунтованим, з огляду на те, що відображення в матеріалах службового розслідування та, зокрема, у висновку інформації та обставин досудового розслідування не є єдиною та основною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Суд зазначає, що у спірних правовідносинах службове розслідування призначене не за результатами надходження матеріалів про вчинення поліцейським кримінального правопорушення, а за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції.
За результатами проведеного службового розслідування, комісією встановлені факти інших порушень позивачем службової дисципліни, які взагалі не мають відношення до притягнення позивача до кримінальної відповідальності.
Суд звертаючись до практики Верховного Суду зазначає, що згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а з подібними правовідносинами, повноваження стосовно оцінки обставин, встановлених службовим розслідуванням, надання оцінки критеріям, які враховуються при обранні виду стягнення, тяжкості проступку та заподіяній шкоді, ставленню порушника до службових обов`язків, визнанню особою своєї вини в ході службового розслідування, рівень її кваліфікації тощо, є виключними дискреційними повноваженнями відповідної посадової особи, у даному випадку голови НП України, оскільки результатом реалізації таких повноважень є обрання одного з восьми можливих видів дисциплінарних стягнень.
Так, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, хоч і прийнято із використанням, зокрема, відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, в якому йому повідомлено про підозру, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.
Аналогічного змісту підхід викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) та від 02.10.2018 у справі №9901/454/18.
Приписами ч. 2 ст. 9 КАС України, визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
З огляду на те, що предметом спору є визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог.
Суд зазначає, що матеріалами службового розслідування підтверджено факт наявності порушень щодо невжиття необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не встановлення причин і умов, які сприяють вчиненню кримінального правопорушення.
Так, згідно пункту 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», підрозділи, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, зобов`язані у межах своїх повноважень відповідно до законів, що становлять правову основу оперативно-розшукової діяльності, вживати необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та викриття причин і умов, які сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, здійснювати профілактику правопорушень.
Відповідно до пунктів 2, 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.
До розгляду скарг на дії чи бездіяльність поліцейських і до перевірки інформації про неналежне виконання покладених на них обов`язків відповідно до законодавства України можуть залучати представників громадськості.
Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

Відповідно до п.1 Розділу VІІІ вказаного Порядку, керівники органів чи підрозділів поліції здійснюють безпосередній контроль за додержанням установленої законодавством і цим Порядком процедури розгляду звернень.

З наведеного суд робить висновок про те, що позивач, як начальник сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Дніпровського районного управління поліції в Дніпропетровській області, мав здійснювати безпосередній контроль за додержанням установленої законодавством і вказаним вище Порядком процедури розгляду звернень громадян.

Згідно з пунктом 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією в ході службового розслідування підтверджено порушення позивачем визначеного Законом України «Про Національну поліцію», Законом України «Про оперативно-розшукову діяльність», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, Присягою працівника поліції, Порядком розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, Порядком ведення єдиного обліку в органам (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, які виразились у нездійсненні контролю за додержанням установленої законодавством процедури розгляду звернень громадян, не вжиті заходів щодо реєстрації до єдиного обліку відомостей, котрі вказують на вчинення кримінальних правопорушень та не вжитті відповідних заходів щодо їх внесення до ЄРДР.

Допущені позивачем порушення усунуто в порядку перевірки та контролю шляхом внесення за двома заявами відомостей до ЄРДР про вчинення тяжких кримінальних правопорушень, а також перереєстрація двох матеріалів єдиного обліку та проведення по ним повноцінної перевірки.

До матеріалів справи приєднано лист від 04.12.2023 №43/Ю-209аз, наданий Дніпровським районним управлінням поліції у відповідь на запит адвоката позивача.

У цьому листі вказано, що 22.06.2023 о 03:57 до ЧЧ Дніпровського РУП надійшов рапорт співробітника про те, що 22.06.2023 о 03:55 за адресою: м. Дніпро, пл. Троїцька, 2а, 21.06.2023 поліцейськими УГІ ГУНП в Дніпропетровській області під час здійснення заходів підтримки та контролю Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, встановлено факт безпідставного списання до справи матеріалу, у якому наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення. Так, 13.01.2023 до ЄО РУП за №1334 зареєстровано заяву ОСОБА_21 про те, що невідомі особи за адресою: пр. О Поля, 129 у м. Дніпрі, шляхом пошкодження проникли до автомобіля «Шевроле Еквінос», н.з.: НОМЕР_2 , звідки здійснило крадіжку майна, а саме: дитячого манежу, продуктів харчування та медичних документів.

Інформацію зареєстровано до ЄО №20276 від 22.06.2023, відомості за яким у подальшому внесено до ЄРДР №0002441 з правовою кваліфікацією за ознаками складу злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

22.06.2023 о 04:46 до ЧЧ Дніпровського РУП надійшов рапорт співробітника про те, що 21.06.2023 поліцейськими УГІ ГУНП в Дніпропетровській області під час здійснення заходів підтримки та контролю Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, встановлено факт не реєстрації до єдиного обліку відомостей про вчинене кримінальне правопорушення. Так, 26.01.2023 поштою до ВКП Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області за №278 надійшов лист начальника ВМПС ГУНП майора ОСОБА_28 про те, що 19.08.2022 технічним спеціалістом було встановлено блок управління шлюзом (компонент) із серійним номером TF7-MNL 19/07/163F015730, який було викрадено у Німеччині. Разом з цим, вказаний факт до ЄО РУП зареєстровано не було.

Інформацію зареєстровано до ЄО №20285 від 22.06.2023 та у подальшому даний матеріал довідкою списано до справи №43/7441Ж вд 13.07.2023.

Водночас, 22.06.2023 СВ ДРУПГУНП в Дніпропетровській області, відомості про вчинене кримінальне правопорушення (ЄО №20276 від 22.06.2023) внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0002441 з правовою кваліфікацією за ознаками складу злочину, передбаченого ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України та розпочато досудове розслідування.

Однак, у зв`язку з відсутністю достатніх підстав для притягнення до кримінальної відповідальності, за результатами досудового розслідування, жодній особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення не повідомлялось.

27.07.2023 СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області вказане кримінальне правопорушення закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 Кримінального процесуального кодексу України у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.

Суд зазначає, що, оскільки прийняті рішення за результатом усунення встановлених в ході службового розслідування порушень, як то повторне списання матеріалів єдиного обліку до справи або закриття кримінального провадження, не нівелює фактів встановлення таких порушень, з огляду на те, що згідно з наявними в матеріалах службового розслідування доказами такі рішення прийнято після проведення об`єктивної і всебічної перевірки таких матеріалів з метою усунення таких порушень.

Суд також наголошує, що однією з підстав для звільнення позивача зі служби в поліції стало вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та вчинення дій, які дискредитують звання працівника Національної поліції України.

Положення статей 8, 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також приписів Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, був зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Згідно з Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, у тому числі:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами;

поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України;

виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку, не допускати дискримінації в будь-якій формі тощо.

Згідно з характеристикою, позивач за період служби в Національній поліції та на займаній посаді зарекомендував себе позитивно, висококваліфікованим, досвідченим, наполегливим керівником з розвиненим почуттям відповідальності за доручену ділянку. Сумлінно ставиться до виконання покладених на нього завдань та обов`язків. Вміє виділити в роботі головне і спрямувати зусилля підлеглих на виконання поставлених завдань. Здійснює контроль за діяльністю підлеглого особового складу. Узагальнює та аналізує службову практику по розкриттю злочинів, надає організаційно-методичну і практичну допомогу підрозділу кримінальної поліції в роботі з попередження і розкриття злочинів та підготовці управлінських рішень. За характером витриманий, спокійний. Вимогливий до себе та підлеглих. Працелюбний та енергійний. Багато уваги приділяє підвищенню своєї професійної майстерності. У поводженні з громадянами ввічливий, тактовний. Фізично розвинутий добре. Службову та державну таємниці зберігати вміє. Українською мовою володіє вільно. Накази та інші нормативні акти, які регламентують службову діяльність органів внутрішніх справ, знає та правильно використовує у повсякденній діяльності. Розпочату справу доводить до логічного завершення. Завдання, які стоять перед Національною поліцією на сучасному етапі розуміє вірно, прагне до їх практичного втілення у повсякденній діяльності. Професійно підготовлений відмінно, здатний самостійно вирішувати складні завдання. Оперативно приймає рішення, швидко реагує на зміни в обстановці. При прийнятті рішень, передбачає розвиток подій і наслідок їх застосування.

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Позивач прийняв присягу працівника поліції та добровільно взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і які він повинен дотримуватися.

Верховним Судом у постанові від 05 березня 2020 року у справі №815/4478/16 визначено, що порушення присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Отже, звільнення за порушення службової дисципліни, що виразилося в порушенні присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.

Згідно з правовими висновками, відображеними в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18 «в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень».

Підставою для застосування стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходу за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна перевірятися судами насамперед в тому, чи таке рішення прийнято в межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) з учиненим особою діянням.

При цьому, вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи, отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи.

Суб`єкт владних повноважень, у свою чергу, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому, саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладену у постанові від 26.01.2021 у справі №2140/1342/18. Верховний Суд у цій справі відхилив висновки судів попередніх інстанцій про те, що сам факт притягнення поліцейського до кримінальної відповідальності в рамках кримінального провадження до ухвалення вироку у справі не може бути підставою для звільнення поліцейського зі служби в поліції, оскільки, як встановлено судами у цій справі та підтверджено матеріалами справи, позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни.

У цьому випадку, під час службового розслідування відповідачем надавалась оцінка діям позивача в контексті дотримання ним присяги поліцейського, виходячи з повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, а також порушення службової дисципліни та належної організації роботи поліцейського (зокрема щодо невжиття необхідних оперативно-розшукових заходів щодо попередження, своєчасного виявлення і припинення кримінальних правопорушень та не викриття причини і умов, які сприяють їх вчиненню, а також недотриманні принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до поліцейського та призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам).

При цьому, відповідачем не бралась до уваги доведеність чи недоведеність вини поліцейського у вчиненні кримінальних правопорушень, а вплив цих подій на авторитет та довіру до Національної поліції зі сторони населення, сутності й призначення правоохоронних інституцій, та вчиненні даних дій позивачем всупереч інтересів служби, та чи суперечить це покладеним на нього обов`язкам, чи підриває це довіру до нього, як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що в силу покладених на поліцейського службових обов`язків, він не повинен був допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

Суд вважає аргументованою правову позицію відповідача щодо того, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.

Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

На думку суду, дії позивача, які стали предметом дослідження під час проведення службового розслідування, свідчать про порушення ним присяги поліцейського, а відтак грубого порушенням службової дисципліни.

В контексті оцінки дій позивача також суд звертає увагу на те, що про події, викладені у висновку службового розслідування були відповідні повідомлення в засобах масової інформації. Вказані обставини були предметом дослідження та оцінювалися комісією при кваліфікацій дій позивача, в розрізі дотримання позивачем присяги поліцейського та службової дисципліни.

Так, події висвітлені в групах месенджеру «Telegram» з великим колом користувачів - «Дніпро Оперативний UA|Війна», «ХДніпро», «ХДніпро UA», « ОСОБА_19 », «UA HiMARS», а також незалежному порталі новин Дніпра «Інформатор Дніпро», інтернет-виданні «ГЛАВКОМ», інтернет-виданнях «Апостроф», «ОСТАННІЙ БАСТІОН», «УКРАЇНСЬКА ПРАВДА», «АРГУМЕНТ», «УКРІНФОРМ», «ЛИЦА» та інших, з огляду на дати їх опублікування (18.06.2023, 19.06.2023), наведені заголовки («СБУ затримала більше 15 поліцейських, які мають відношення до кришування наркотиків в місті», «У Дніпрі СБУ провела масову облаву на поліцейських: що відомо», «У Дніпрі викрили наркосиндикат, який «кришували» поліцейські», «Поліцейських Дніпра звинувачують у створенні наркосиндикату з мільйонними заробітками» тощо) та зміст публікацій («відомо, що серед затриманих поліцейські з Соборного відділу поліції та ДРУП», «За даними слідства організував злочинне угрупування начальник сектору Дніпровського управління поліції області. Він залучив до «бізнесу» дев`ятьох осіб. Правоохоронці «кришували» злочинну діяльність, інші учасники відповідали за реалізацію та закупівлю психотропів», «Зловмисники облаштували стаціонарний пункт» зі збуту заборонених речовин в одному з міських СТО. Наразі затриманим повідомлено про підозру: ч.ч. 1, 2, 3 ст. 255 ККУ, ч.ч. 2, 3, 5 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 ККУ, ч. 2 ст. 317 ККУ» тощо), фото та відео, підтверджують їх приналежність до подій встановлених в службовому розслідуванні щодо повідомлення позивачу про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень.

Суд зазначає, що відсутність персоніфікації в даних публікаціях не нівелює факт дискредитації Національної поліції України та особи поліцейського.

У вказаному контексті слід зауважити, що чинне національне законодавство не містить визначення поняття «дискредитація». У цьому контексті слід звернути увагу на те, що за етимологічним значенням дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету, що тісно пов`язані з морально-етичними нормами.

Вчинки, що дискредитують працівників поліції пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, дискредитація звання поліцейського за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет працівників полії в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Аналізуючи висновок службового розслідування, суд наголошує на тому, що встановлені дисциплінарною комісією під час дисциплінарного провадження факти і з`ясовані обставини мають значення виключно для прийняття дисциплінарним органом рішень у межах його компетенції та жодним чином не свідчать про доведеність вини особи у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення. У дисциплінарному провадженні діє принцип автономності, відповідно до якого дисциплінарне провадження розглядається незалежно від розгляду кримінального провадження.

Під час розгляду дисциплінарної справи, дисциплінарний орган самостійно надає оцінку допустимості, належності та обґрунтованості наявним у матеріалах дисциплінарної справи доказам, встановлює в діях поліцейського ознаки дисциплінарного проступку й ухвалює рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з практикою ЄСПЛ не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85).

Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Така правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) та 22.01.2019 у справі № 800/454/17 (П/9901/141/18).

Крім того, суд звертає увагу, що в цьому випадку позивача звільнено зі служби за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а не за пунктом 10 частини 1 даної статті - у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте, його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена й у постановах Верховного Суду: від 05.05.2019 у справі № 825/1902/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18, від 26.01.2021 у справі № 2140/1342/18.

Застосування певного виду дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарного проступку за своєю правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів рішення (постанова Верховного Суду від 08.01.2022 у справі № 580/74/19).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд зазначає, що всі інші аргументи сторін досліджені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки наведених висновків суду не спростовують.

Встановлені судом обставини, та досліджені судом докази свідчать, що обраний позивачу вид дисциплінарного стягнення відповідає характеру проступку, обставинам, за яких він був вчинений, ступеню вини позивача, та обставинам, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, ставлення позивача до служби.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані накази відповідача прийняті на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні.

Беручи до уваги те, що позовні вимоги в частині поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку є похідними від позовних вимог про визнання наказів про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення протиправними, в їх задоволенні також слід відмовити.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України, суд зазначає, що позивач у справі, що розглядається, звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», тому судовий збір останнім сплачено не було, а отже відсутні підстави для здійснення розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 .

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Рішення складено 18.09.2024.

Суддя Н.В. Кучугурна