Справа № 160/15200/24
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2024-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування наказу,

Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Дніпровської митниці від 30.05.2024 року № 23-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що згідно із наказом Дніпровської митниці від 30.05.2024 р. № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » головному державному інспектору відділу митного оформлення № 3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці оголошену догану за неналежне виконання службових обов`язків. Позивач вважає, що вищезазначений наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності прийнято протиправно, оскільки висновок дисциплінарної комісії, яким рекомендовано розглянути питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є необґрунтованим та безпідставним. Так як не було здійснені усі передбачені чинним законодавством вимоги, а його посадові обов`язки виконані позивачем у повному обсязі. Крім того, позивач вказав, що в спірному наказі відсутнє чітке зазначення якими діями чи бездіяльністю він неналежно виконував свої обов`язки, які саме конкретні акти органів державної влади, накази та доручення керівників, прийнятих у межах його повноважень ним були неналежно виконані. Також, не враховано характер дисциплінарного проступку, попередню поведінку державного службовця та позивача ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, надані ним пояснення. Зауважує, що відповідачем в наказі від 30.05.2024 р. № 23-дс не вказано про наявність будь-яких тяжких наслідків та в чому вони саме полягають, будь-які недобори митних платежів в Держбюджет відсутні. Водночас позивач, зазначає про те, що у спірному наказі міститься посилання, що ним порушено вимоги статті 122 МК України та неналежно виконані посадові обов`язки, передбачені пунктами 1, 2 розділу 3 посадової інструкції старшого державного інспектора ВМО №3 м/п «Кривий Ріг». Однак, позивач перебуває на посаді не старшого, а головного державного інспектора ВМО №3 м/п «Кривий Ріг». Відтак, вимоги посадової інструкції старшого державного інспектора ним не порушувались та не могли бути порушені. Зазначені обставини й стали підставою для звернення до суду з позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2024 року суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
До суду 12.07.2024 року від відповідача надійшла заява про долучення копій документів (дисциплінарної справи) до матеріалів справи
Матеріали дисциплінарної справи свідчать про порушення вимог ст.122 МК України головним державним інспектором ОСОБА_1 при опрацюванні документів, поданих до митного оформлення та неналежне виконання посадових обов`язків, визначених пунктами 1, 2 розділу 3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці, затвердженої начальником митниці 04.10.2021 р. На підставі матеріалів тематичної перевірки та матеріалів дисциплінарної справи встановлено у діях головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці ОСОБА_1 наявність дисциплінарного проступку, передбаченого п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме: неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень. Допущення зазначених порушень стало можливим внаслідок неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, визначених пунктами 1, 2 розділу 3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Кривий Ріг». У зв`язку з чим, керуючись п.5 ч.2 ст.65 та п.2 ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 р. № 889-VIII, наказом Дніпровської митниці від 30.05 2024 року № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » оголошено догану, головному державному інспектору відділу митного оформлення № 3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці за неналежне виконання службових обов`язків. З огляду на викладене, відповідач наголошує на тому, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності норми Закону № 889-VIII були дотримані, відтак, спірний наказ прийнятий відповідно до вимог чинного законодавства, що є підставою для відмови у задоволенні позову повністю.
До суду 19.07.2024 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивачем підтримано правову позицію, викладену у позовній заяві та додатково зазначено, що відповідач в порушення приписів ст.76 Закону № 889-VIII не ознайомив його з матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення дисциплінарного стягнення, чим позбавив його права вносити зауваження, пояснення, клопотання. Матеріали дисциплінарної справи були надані після відкриття провадження у цій справі лише 15.07.2024 року. Вказане свідчить про упередженість та відсутність об`єктивності у проведенні перевірки та накладені на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани. За таких обставин, позивач просив суд позов задовольнити з підстав викладених у ньому.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позов, дослідивши письмові докази, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що згідно із наказом Дніпровської митниці від 30.05.2024 року №23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » наказано:
- оголосити догану ОСОБА_1 . головному державному інспектору відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпропетровської митниці за неналежне виконання службових обов`язків;
підстава: подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпровської митниці від 20.05.2024 року № 7.5-08-27/10 «Про результати розгляду дисциплінарної справи № 7.5-08-26/10 ОСОБА_1 », пояснення від 22.05.2024 року;
- начальнику управління по роботі з персоналом ОСОБА_2 забезпечити:
2.1. вжиття заходів, передбачених п.6 та п.7 ст.77 Закону України від 10.12.2015 р. № 889-VIII «Про державну службу» із дотриманням п.4 ст.74 зазначеного Закону;
2.2. ознайомлення з цим наказом начальника управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку головного бухгалтера ОСОБА_3 , начальника митного поста «Кривий Ріг» ОСОБА_4 та головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Кривий Ріг» ОСОБА_1 .
Відповідно до матеріалів справи, підставою для видання наказу Дніпровської митниці від 30.05.2024 року № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » стали матеріали дисциплінарного провадження, відповідно до висновків яких, посадовими особами відповідача було встановлено про неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків.
Підставою для порушення дисциплінарного провадження став акт про результати тематичної перевірки від 05.04.2024 року, складений за результатами тематичної перевірки, призначеної наказом Дніпровської митниці від 27.11.2023 р. № 240 «Про проведення тематичної перевірки».
Так, на виконання наказу Дніпровської митниці від 27.11.2023 р. № 240 з 29.11.2023 року по 05.04.2024 року проведено тематичну перевірку з метою вивчення та оцінки стану організації роботи, повноти та ефективності виконання завдань та функцій посадовими особами Дніпровської митниці по контролю за дотриманням вимог законодавства України з питань митної справи при експлуатації митного складу ТОВ «ЮНАЙТЕД ТАБАКО» (M/0498/Z/01) та митного складу ТОВ «МЕТЕНЕРГОМАШ» (M/0218/V/02) за період з 01.10.2022 року по 17.11.2023 року.
За результатом розгляду справи дисциплінарною комісією встановлено наступне.
У поясненнях, наданих позивачем не наведено поважних причин, які б завадили йому досконально проаналізувати питання контролю строків придатності товарів.
Матеріали дисциплінарної справи підтверджують наявність дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , поміщення товару, термін придатності якого закінчено, в режим «митний склад», що є порушенням норми статті 122 МК України.
Крім того, матеріали дисциплінарної справи свідчать про наявність недоліку в роботі ОСОБА_1 , що виразилось в недотриманні вимоги правил заповнення графи D/J глави 4 розділу ІІ Порядку № 651 в частині внесення інформації до МД.
Керуючись статтями 65, 66, 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарна комісія для здійснення дисциплінарного провадження стосовно позивача рекомендувала суб?єкту призначення застосувати до головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.
Отже, враховуючи наведене, на підставі матеріалів дисциплінарного провадження, керуючись п.5 ч.2 ст.65 та п.2 ч.1 ст.66 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 р. № 889-VIII, наказом Дніпровської митниці від 30.05.2024 року № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » було оголошено догану позивачу, головному державному інспектору відділу митного оформлення № 3 митного поста «Кривий Ріг» Дніпровської митниці за неналежне виконання службових обов`язків.
Аналізуючи правовідносини, які виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII), у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин.
У розумінні статті 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Відповідно до частини 1 статті 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Згідно із ч.1 ст.65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Частиною 2 статті 65 Закону № 889-VІІІ встановлено, що дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
В силу частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:
3) попередження про неповну службову відповідність;
4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до ч.1 ст.67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
За змістом статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно із частиною 1 статті 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.
За правилами частини 1 статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною другою статті 73 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Приписами статті 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 (далі - Порядок № 1039).
Згідно із пунктом 2 Порядку № 1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.
Пунктом 13 Порядку № 1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.
Пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Відповідно до пункту 25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
В силу п.32 Порядку № 1039, про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.
Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.
У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.
Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.
Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
З огляду на вищевикладене, суд зазначає, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16.03.2021 р. у справі №140/2819/19, від 26.01.2021 року у справі №420/2949/19, від 04.09.2020 р. у справі №826/6165/17.
Разом з тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 р. у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Виходячи з суті спірних правовідносин і предмету доказування у цій справі, судом підлягає дослідженню правомірність висновків стосовно вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами.
Судом встановлено, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивача було застосовано за порушення ним п.5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII.
Суд звертає увагу на те, що за наведеною нормою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їх повноважень.
Слід зазначити, що відповідно до пояснень позивача, що також не заперечується відповідачем, у наказі Дніпровської митниці від 30.05.2024 р. № 23-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 " вказані події, які мали місце в тому числі в 2023 році.
Однак, слід вказати про те, що згідно із положень ч.5 ст.74 Закону №889-VIII, дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.
Крім того, вбачається, що спірний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача від 30.05.2024 року не містить висновки щодо врахування характеру дисциплінарного проступку, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання своїх посадових обов`язків.
Так, згідно із положень ч.1 та ч.2 ст.75 Закону №889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Однак, у спірному наказі від 30.05.2024 року зазначено, що зміст наданих позивачем пояснень жодним чином не спростовує факт вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, відсутні жодні обґрунтовані пояснення відповідача, та відповідно, з яких правових підстав, вони не беруться до уваги та чим вони спростовуються.
Частиною 1 статті 67 Закону №889-VIII обумовлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Відповідно до частин 1, 2 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Суд зауважує, що спірний наказ не містить доводів щодо наявності будь-яких тяжких наслідків та в чому вони саме полягають, будь-які недобори митних платежі в Держбюджет відсутні. У поданні дисциплінарної комісії від 20.05.2024 р. № 7.5-08-27/10 не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.
Враховуючи наведені положення суд вважає, що дисциплінарна справа була розглянута без врахування всіх приписів та вимог, передбачених Законом України «Про державну службу» та Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою КМУ від 04.12. 2019 р. № 1039.
За таких обставин, суд зазначає, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджено наявність у його діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Відповідно, суд доходить висновку, що наказ Дніпровської митниці від 30.05.2024 року № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » є протиправним, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) №303-A, пункт 29).
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Приймаючи до уваги вище наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви з викладених вище підстав.
Згідно із ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду у розмірі 1 211,20 грн.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, суд стягує на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму сплаченого судового збору в розмірі 1 211,20 грн.
У період з 29.07.2024 року по 25.08.2024 року суддя Кучма К.С. перебував у щорічній відпустці, у зв`язку з чим рішення ухвалено у перший робочий день 26.08.2024 року.
На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд,
УХВАЛИВ:
Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Дніпровської митниці від 30.05.2024 року №23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ».
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма