Справа № 240/2918/24
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/2918/24

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Окис Т.О., розглянувши в електронній формі у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

установив:

У лютому 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» (далі позивач, товариство, ТОВ «Будкомстар») звернулося у суд з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Житомирській області) про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 січня 2024 року №2801 про відповідність ТОВ «Будкомстар» критеріям ризиковості платника податку та зобов`язання відповідача виключити товариство з переліку ризикових платників податку.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що Комісією не дотримано вимоги щодо віднесення підприємства до переліку ризикових. Зауважує, що у спірному рішенні податковим органом не вказано, що таке прийнято за результатом отриманням інформації по конкретним господарським операціям під час реєстрації будь-яких податкових накладних. Окрім того, оскаржуване рішення не відповідає критерію обґрунтованості, а невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Ухвалою суду від 13 лютого 2024 року позов прийнято до провадження, призначено до розгляду в електронній формі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи та визначено відповідачам строк для подання відзивів на позов.

Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи судом, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи.

З огляду на відсутність відзиву та ненадання відповідачем витребуваних судом документів, 14 квітня 2024 року судом постановлено ухвалу про витребування доказів, якою витребувано у ГУ ДПС у Житомирській області інформацію та копії відповідних документів від 16 січня 2024 року №6, отриманих від платника податку, на підставі яких було прийнято рішення про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Будкомстар" критеріям ризиковості платника податку від 24 січня 2024 року № 2801. З огляду на введення на території України воєнного стану продовжено строк розгляду справи на більш тривалий, розумний строк та зупинено провадження у справі до дати отримання судом витребуваних доказів.

14 травня 2024 року до суду надійшов відзив, разом з витребуваними судом документами, в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити. Зауважує, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податку є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків. Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. На обґрунтування правомірності віднесення позивача до переліку ризикових платників податків зазначає, що за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних, у зв`язку з отриманням інформації у процесі поточної діяльності встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій по ТОВ «Будкомстар», що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку згідно кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме: недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податкових накладних/розрахунках коригування; відсутність необхідних умов та обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній. За результатами вивчення поданих позивачем документів, податковим органом установлено, що такий надав не в повному обсязі копії документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме відсутні: довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг); банківські виписки з особових рахунків; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, транспортування, зберігання, розвантаження/навантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи). Подані позивачем документи не відображають у всій повноті провадження фінансово-господарської діяльності та дали підстави членам Комісії вважати, що ТОВ «Будкомстар» ймовірно є постачальником схемного податкового кредиту та відповідає критеріям ризиковості, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Крім того, звертає увагу суду, що на адресу ГУ ДПС у Житомирській області надійшов лист Офісу Генерального прокурора від 06 грудня 2021 року №09/2/3-5740-21, в якому зазначено, що здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №000 від 24 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України, встановлено СГ з ознаками фіктивності. Враховуючи викладене, на переконання відповідача, комісія не могла прийняти іншого рішення, ніж віднести позивача до критеріїв ризикових платників. Акцентує увагу, що оскаржуване рішення Комісії відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, оскільки в самому ж рішенні зроблено відмітку, що таке прийняте з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів. Також в оскаржуваному рішенні зазначено пункт критеріїв ризиковості платника податку та розшифровано податкову інформацію. Тобто, податковим органом виконано всі законодавчо встановлені вимоги щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії.

З огляду на виконання вимог ухвали суду від 14 квітня 2024 року та надання витребуваних судом документів, 23 липня 2024 року суд постановив ухвалою, якою поновив провадження у справі. З метою повного та об`єктивного розгляду та вирішення спору суд дійшов висновку про необхідність витребувати у ГУ ДПС у Житомирській області інформацію щодо платника, яка виноситься на розгляд Комісії, розміщеної на спільному інформаційному ресурсі доступному для членів Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, для їх ознайомлення, про яку зазначено у витязі з протоколу Комісії Головного управління ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24 січня 2024 року №27/06-30-18-02-03та призначив справу до розгляду у судовому засіданні 30 липня 2024 року.

26 липня 2024 року суд постановив ухвалу, якою задовольнив клопотання позивача про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

29 липня 2024 року до суду надійшли додаткові пояснення відповідача та копії витребуваних судом документів.

Переривання зв`язку з представником позивача, який приймав участь у судовому засіданні 30 липня 2024 року в режимі відеоконференції, та необхідність надання представнику відповідача часу для подання документів, витребуваних ухвалою суду від 23 липня 2024 року, в розгляді справи оголошено перерву до 27 серпня 2024 року.

У період з 05 по 19 серпня 2024 року головуюча суддя перебувала у відпустці.

20 серпня 2024 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача, в яких наведені додаткові доводи на обґрунтування тверджень про перебування товариства в ситуації правової невизначеності, оскільки з дій та рішень контролюючого органу не зрозумілі конкретні причини включення до переліку ризикових, та які документи необхідно ще надати для спростовування цього статусу. При цьому, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, відповідачем надано не було.

У судовому засіданні 27 серпня 2024 року представник відповідача надав документи, на підставі яких комісія прийняла оскаржуване рішення. Представник позивача не змогла надати суду інформацію про існування у позивача трудових ресурсів, необхідних для проведення господарської діяльності. З огляду на викладене суд оголосив перерву до 10 вересня 2024 року.

10 вересня 2024 року до суду надійшли додаткові пояснення позивача, в яких зазначає, що в протоколі комісії №27/06-30-18-02-03 від 24 січня 2024 року відсутні будь-які відомості щодо конкретних підстав для доцільності залишення перебування позивача у переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості податку та аргументація не врахування його повідомлення про надання інформації. Наголошує, ані в оскаржуваному рішенні, ані у відзиві на позов та додаткових поясненнях відповідача нічого не зазначено про період з 28 липня 2023 року по 24 січня 2024 року, в який, на переконання контролюючого органу, платник податку діяв таким чином, що відповідає критеріям ризиковості та чому визначено саме такий період. Більше того, у відзиві на позовну заяву відповідач зазначає обґрунтування, яке стало підставою для прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості № 73748 від 13 грудня 2021 року. Зауважує, що ТОВ «Будкомстар» внаслідок прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості №73748 від 13 грудня 2021 року зупинило господарську діяльність.

У судовому засіданні 10 вересня 2024 року представник позивача наполягала на задоволенні позову. Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала.

На підставі положень частини 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на надходження клопотання сторін 10 вересня 2024 року судом постановлено ухвалу про розгляд справи в порядку письмового провадження, яка внесена до протоколу судового засідання.

Суд установив, що ТОВ «Будкомстар» () зареєстроване як юридична особа, основним видом економічної діяльності якого є роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах.

Згідно з протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13 грудня 2021 року №238/06-30-18-02-14 на адресу ГУ ДПС у Житомирській області надійшов лист Офісу Генерального прокурора від 06 грудня 2021 року, в якому зазначено, що здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №00 від 24 вересня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України, в якому встановлено суб`єкти господарювання з ознаками фіктивності, зокрема, які перебувають на податковому обліку в ГУ ДПС у Житомирській області, а саме ТОВ «Будкомстар».

За результатами аналізу баз даних ДПС установлено, що у ТОВ «Будкомстар» відсутні трудові та матеріальні ресурси, необхідні для здійснення діяльності в задекларованих обсягах. Члени комісії зазначили, що ТОВ «Будкомстар» імовірно є постачальником схемного податкового кредиту, відповідає критеріям ризиковості та підлягає включенню до переліку ризикових платників податку на додану вартість.

13 грудня 2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №73748 про відповідність ТОВ «Будкомстар» () пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Як зазначено у названому рішенні у підприємства відсутні трудові та матеріальні ресурси, необхідні для здійснення діяльності в задекларованих обсягах.

З метою виключення з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, позивач 16 січня 2024 року звернувся до відповідача з відповідною заявою, до якої додав пакет документів.

За результатами розгляду 24 січня 2024 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення №2801 про відповідність ТОВ «Будкомстар» () пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Також у названому рішенні зазначені коди податкової інформації, яка є підставою для питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку: 03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

Уважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду і вирішення спору по суті, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено).

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у редакції, яка була чинна на час виникнення спірних правовідносин (далі ПК України).

Положеннями пункту 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК України).

Суд уважає за необхідне підкреслити, що Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117, і Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі Порядок №1165), який набрав чинності з 01 лютого 2020 року, передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.».

Отже, з наведеного вбачається, що положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відтак, надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним у частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене, оскаржуване рішення є індивідуальним актом у відношенні до ТОВ «Будкомстар» у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому може бути оскаржене у судовому порядку.

Аналогічний висновок випливає із змісту постанов Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20, від 05 січня 2021 року у справі №640/11321/20 та від 16 лютого 2021 року у справі №280/3235/20.

Так, пунктами 5 та 6 Порядку №1165 (у редакції, чинній на час прийняття рішення від 02.10.2023 №67663) передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

З червня 2023 року абзаци 7 9 пункту 6 Порядку №1165 викладено у новій редакції, згідно якої у разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.

При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається: актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту; інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.

У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що: виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку; відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення №1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Окрім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту рішення від 13 грудня 2021 року №73748 випливає, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ «Будкомстар» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню від 21 січня 2024 року №2801, суд приходить до висновку, що таке не відповідає критеріям обґрунтованості.

Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Аналогічна за змістом позиція висловлена Верховним Судом й у постанові від 06 лютого 2024 року у справі № 320/13271/20.

Відтак, на переконання суду, ненадання належних доказів контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

Окремо суд зауважує, що бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле, де у разі відповідності вимогам пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зазначається код (коди) податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В оскаржуваному рішенні вказане поле заповнено наступним чином: « 03 відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності; 07 недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)». Тобто, за висновками контролюючого органу, що причиною віднесення ГУ ДПС у Житомирській області ТОВ «Будкомстар» до ризикових платників податків є відсутність у такого матеріальних та трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції, відображеної в податковій накладній.

Водночас, жодних документів та доказів на підтвердження такого висновку Відповідачем не надано.

Натомість відповідачем надано документальне підтвердження про наявність у позивача в користуванні матеріальних ресурсів, необхідних для здійснення господарської діяльності, а саме офісне та складські приміщення, земельна ділянка, які можуть бути використані для здійснення господарської діяльності.

Відсутність трудових ресурсів представник позивач пояснює припиненням здійснення господарської діяльності після прийняття контролюючим органом рішення про відповідність його критеріям ризиковості від 13 грудня 2021 року.

Орім того, відповідач не надав жодних документальних доказів наявності у нього податкової інформації, яка б могла свідчити про наявність ознак здійснення ризикових операцій позивача та яка стала підставою для прийняття комісією регіонального рівня рішень про відповідність останнього критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, як установлено судом, ТОВ «Будкомстар» надало ГУ ДПС у Житомирській області документи, які стосуються виконання договірних відносин, які мали місце до прийняття 13 грудня 2021 року контролюючим органом рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

З огляду на викладене суд приходить до висновку, що спірне рішення відповідача не містить мотивів та документально підтверджених обґрунтувань правомірності віднесення ТОВ «Будкомстар» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У розрізі наведеного суд уважає за необхідне зауважити, що навіть якщо Порядком №1165 затверджено форму рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 8 критеріїв ризиковості платника податку, невиконання ГУ ДПС у Житомирській області обов`язку доказування, встановленого частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, має своїм наслідком визнання протиправним та скасування індивідуального акту.

Відтак, на переконання суду, ненадання відповідних доказів контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

Такий висновок також узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 19 листопада 2021 року у справі №140/17441/20 та від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20.

Посилання відповідача на те, що внесення ТОВ «Будкомстар» до переліку підприємств з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для підприємства, та в жодному разі не створює перешкод для діяльності підприємства, як суб`єкта господарювання, суд уважає необґрунтованим, оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це порушує права та охоронювані законом інтереси платника, адже фактично позбавляє можливості Позивача належним чином проводити свою господарську діяльність.

Суд уважає за необхідне звернути увагу, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржуване рішення від 24 січня 2024 №2801 прийняте ГУ ДПС у Житомирській області без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком №1165 і Додатку 1 до нього процедури і передумов його прийняття, суд приходить до висновку, що таке як індивідуальний акт підлягає скасуванню.

Судом ураховується, що за згаданими вище правилами пункту 6 Порядку №1165 у разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.

Разом з тим, втрата у спірному випадку таким рішенням чинності не звільняє суд від обов`язку надати йому оцінку через призму відповідності критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як вже було зазначено вище, положеннями пункту 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У зв`язку з цим суд уважає за необхідне зазначити, що відповідно до пунктів 4, 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47 56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

При цьому судом ураховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15 та від 02 лютого 2016 року у справі №804/14800/14.

За таких обставин суд уважає, що належним і повним способом захисту порушених прав ТОВ «Будкомстар» є зобов`язання ГУ ДПС у Житомирській області у встановленому законодавством порядку виключити позивача з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Судом ураховується, що згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

У силу приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів ГУ ДПС у Житомирській області.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 90, 139, 242-246, 255, 257, 292, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 24 січня 2024 року №2801 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» з переліку ризикових платників податків.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Будкомстар» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене протягом 30 днів з дати його ухвалення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Окис

17.09.24