Справа № 460/9830/24
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2024-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
13 вересня 2024 року м. Рівне№ 460/9830/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинення певних дій.
Ухвалою суду від 03 вересня 2024 року позовна заява залишалась без руху та позивачу встановлювався строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали шляхом подання до суду: 1) документа про сплату судового збору в сумі 968,96грн або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; 2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення за весь період його пропуску, а також доказів поважності причин його пропуску.
Частиною 1 статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно із абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.
Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку врегульовані Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 № 2464-VI.
Також, положеннями абзаців 5-7, 9 частини четвертої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" визначено, що у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску. Орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.
У постанові від 05.03.2021 по справі № 640/9172/20 Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду зроблено наступні правові висновки:
«…Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.
Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.
Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі № 580/3469/19.
При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку».
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про те, що у даному випадку має бути застосований шестимісячний строк для звернення до суду.
Отже, звернувшись з цим позовом до суду 29.08.2024 року, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду.
Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Так, на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом. В обґрунтування поданої заяви вказує, що місце проживання позивач змінила в 2003 році, а про зміну останнього вона повідомила податковий орган у 2005 році. Зі змістом оспорюваної вимоги ознайомилася лише 29.07.2024 після отримання відповіді на адвокатський запит. Просить суд, визнати причини пропуску позивачем строку звернення до суду з даним позовом поважними та поновити такий строк.
Вирішуючи подане клопотання, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 45 Податкового кодексу України (далі - ПК України) податковою адресою платника податків фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.
Відповідно до пункту 70.2 статті 70 ПК України інформація про місце проживання особи вказується платником при заповненні Облікової картки фізичної особи платника податків або Повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків) на момент реєстрації у Державному реєстрі або в окремому реєстрі Державного реєстру. Також, відповідно пункту 70.7 статті 70 ПК України фізичні особи платники податків зобов`язані подавати контролюючим органам відомості про зміну своїх даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (у тому числі про зміну місця проживання) протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви.
Так, зі змісту поданої 11.09.2024 заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом слідує, що у 2005 році позивач повідомила податковий орган про зміну місця проживання, а тому відповідач всупереч нормам чинного законодавства надсилав вимоги про сплату боргу (недоїмки) на неналежну адресу.
Суд критично оцінює такі доводи позивача, позаяк на підтвердження даної обставини позивачем не долучено жодних доказів.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом, вказані у клопотанні про поновлення строку, є неповажними.
Частиною 2 статті 123 КАС України передбачено, що якщо заяву про поновлення строку звернення до суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Також суд зауважує, що на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху від 03.09.2024 позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору від 31.07.2024 №7СВН-АЕАТ-31РР-174М.
При внесенні до комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" даних щодо сплати судового збору у справі №460/9830/24, отримано інформацію, що "номер платіжних документів від 31.07.2024 №7СВН-АЕАТ-31РР-174М вже внесено до бази даних" у адміністративній справі №460/8476/24 (головуючий суддя Максимчук О.О.).
Відтак, до позовної заяви у справі №460/9830/24 позивачем не додано ні документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, ні документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Вказане у сукупності підтверджує, що у встановлений судом строк позивач недоліки позовної заяви не усунув.
Відповідно до пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), позовна заява повертається позивачеві, якщо, зокрема, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
За таких обставин, дана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню позивачу.
При цьому, суд звертає увагу, що згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Керуючись статтями 169, 243, 248, 256 КАС України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинення певних дій, - повернути позивачу разом з доданими до неї документами без розгляду.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Т.О. Комшелюк