Справа № 460/10666/24
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду К.М. Недашківська, розглядаючи матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинення певних дій, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області (далі відповідач), в якому позивач просить суд:
визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо відмови провести перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №257 за нормами, чинними на 01.01.2022 з 01.02.2022 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок та виплату відповідно до вимог Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ, положень Постанови КМУ від 30.08.2019 №704, пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 30.11.2023 №200 за нормами, чинними на 01.01.2022 з 01.02.2022 в розмірі 90% грошового забезпечення без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням раніше виплачених сум;
визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області щодо відмови провести перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №258 за нормами, чинними на 01.01.2023 з 01.02.2023 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок та виплату відповідно до вимог Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ, положень Постанови КМУ від 30.08.2019 №704, пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №258 за нормами, чинними на 01.01.2023 з 01.02.2023 в розмірі 90% грошового забезпечення без обмеження її максимальним розміром, з урахуванням раніше виплачених сум.
За результатами перевірки матеріалів позовної заяви в порядку статті 171 КАС України, суддя встановив, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.
Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон України №3674-VI).
За приписами частини першої статті 4 Закону України №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI передбачено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада 2023 року № 3460-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року встановлений в розмірі 3028 гривні.
Однак, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів сплати судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру в загальному розмірі 1211 грн 20 коп.
За приписами частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи викладені обставини, суд вбачає наявність підстав для залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.
Відповідно до частин першої, другої статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
За правилами пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;
5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;
6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Відповідно до частини другої статті 5 КАС України, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 5 КАС України право на судовий захист, та звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Законодавство не вимагає матеріально-правового обґрунтування вимог, однак обґрунтування позову не правовими фактами може негативно вплинути на наслідки вирішення вимоги по суті.
Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючи ознаки позову) є предмет і підстава.
Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.
Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.
Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.
Правова підстава позову це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.
Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.
Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.
Як зазначалося вище, відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Зміст позовних вимог це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.
Іншими словами зміст позовних вимог це максимально чітко і зрозуміло сформовані визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.
Згідно із частиною другою статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
За змістом зазначеної норми це право суд може здійснити за результатом розгляду справи за наявності на це підстав. Тобто процесуальний закон надає право (не обов`язок) суду вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів.
Суд не наділений повноваженнями визначати спосіб захисту порушеного права на стадії відкриття провадження, оскільки саме позивач наділений правом на звернення та обов`язком визначення способу захисту.
Враховуючи вимоги процесуального закону, суд зазначає, що формулювання прохальної частини позову із зазначенням альтернатив можливих способів захисту порушеного права є таким, що не відповідає положенням КАС України.
Чітке визначення предмета позову та суті спірних правовідносин має значення, зокрема, і для правильного обчислення строку звернення до суду.
Правова позиція щодо формулювання прохальної частини позову викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.02.2024 (справа №990/150/23, провадження №11-192заі23).
Так, у прохальній частині позову позивач просить суд: визнати протиправними дії щодо відмови провести перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №257 за нормами, чинними на 01.01.2022 з 01.02.2022 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок та виплату відповідно до вимог Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ, положень Постанови КМУ від 30.08.2019 №704, пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 30.11.2023 №200 за нормами, чинними на 01.01.2022 з 01.02.2022 в розмірі 90% грошового забезпечення без обмеження її максимальним розміром , з урахуванням раніше виплачених сум;
визнати протиправними дії щодо відмови провести перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №258 за нормами, чинними на 01.01.2023 з 01.02.2023 та зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Рівненській області провести перерахунок та виплату відповідно до вимог Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ, положень Постанови КМУ від 30.08.2019 №704, пенсії на підставі довідки 4 ТВЗУ Держспецзв`язку про розмір грошового забезпечення від 28.03.2024 №258 за нормами, чинними на 01.01.2023 з 01.02.2023 в розмірі 90% грошового забезпечення без обмеження її максимальним розміром , з урахуванням раніше виплачених сум.
Однак, як встановлено судом, позивач надав суду довідки про розмір грошового забезпечення №278 та №279 від 04.06.2024.
Суд зазначає, що вказане формулювання прохальної частини позову не відповідає положенням КАС України.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням прохальної частини позову у відповідності до норм чинного законодавства, з наданням належних доказів, які стосуються спірних відносин.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.
Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення (отримання) ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Копію ухвали надіслати ОСОБА_1 .
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя К.М. Недашківська