Справа № 460/5024/24
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2024-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

13 вересня 2024 рокуЛьвівСправа № 460/5024/24 пров. № А/857/22450/24
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Шавеля Р. М.
суддів -Глушка І. В.
Довгої О. І.

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2024 року в справі № 460/5024/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області, Березнівського районного суду Рівненської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Державна судова адміністрація України про визнання протиправним і скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2024 року відмовлено у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Рівненській області, Березнівського районного суду Рівненської області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Державна судова адміністрація України про визнання протиправним і скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії.

Не погодившись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 за допомогою електронної пошти подала апеляційну скаргу.

Перевіряючи апеляційну скаргу на відповідність вимогам ст.ст.293-296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та наявність підстав до застосування процесуальних наслідків, визначених ст.ст.298-299 КАС України, апеляційний суд виходить з наступного.

Вимоги до форми та змісту апеляційної скарги визначені ст.296 КАС України, відповідно до частини першої якої апеляційна скарга подається у письмовій формі.

Частинами 7, 8, ст.44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Також відповідно до ч.10 ст.44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги». Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно зі ст.1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» № 2801-IX від 01.12.2022р. /Закон № 2801-IX/ автентифікація це електронна процедура, яка дає змогу підтвердити електронну ідентифікацію фізичної, юридичної особи, інформаційної або інформаційно-комунікаційної системи та/або походження та цілісність електронних даних.

Відповідно до ст.18 Закону № 2801-IX у процесі підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки дійсність таких підпису чи печатки підтверджується, за умови: використання для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки, який відповідає вимогам, встановленим частиною другою статті 23 цього Закону; видачі кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та його чинності на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки; відповідності значення відкритого ключа його значенню, яке міститься в кваліфікованому сертифікаті електронного підпису чи печатки; правильного внесення унікального набору даних, які визначають підписувача чи створювача електронної печатки, до кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки; зазначення у кваліфікованому сертифікаті електронного підпису про використання в ньому псевдоніма (у разі його використання особою на момент створення кваліфікованого електронного підпису); підтвердження того, що особистий ключ, який використовувався для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки; відсутності порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка; дотримання вимог, встановлених частиною першою статті 17-1 цього Закону, на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Отже, слід розмежовувати спосіб звернення до суду із вимогами до оформлення процесуального документа. Якщо електронний документ підписаний накладенням електронного підпису, який забезпечує ідентифікацію фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених п.10 Положення про ЄСІТС осіб), але електронний підпис накладений без використання підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а процесуальний документ направлений на офіційну електронну адресу суду, то відсутні правові підстави стверджувати, що такий електронний документ не підписаний.

Вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених п.10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року в справі №204/2321/22.

Таким чином, поданий фізичною особою на електронну пошту документ обов`язково має містити кваліфікований електронний цифровий підпис.

Разом з тим, всупереч вищенаведеним нормам процесуального законодавства, подана на електронну пошту апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2024 року у справі № 460/5024/24 не засвідчена кваліфікованим електронним цифровим підписом.

Відповідно до ч.4 ст.298 зазначеного Кодексу апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За викладених обстави, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не може вважатися підписаною у встановленому законом порядку, що є підставою для повернення апеляційної скарги відповідно до ч.4 ст.298 КАС України.

Окрім цього, апеляційний суд звертає увагу, що ч.6 ст.18 КАС України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абз.2 ч.8 ст.18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відповідно до абз.3 ч.8 цієї статті особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Водночас реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексомва на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (абз.1 ч.8 ст.18 КАС України).

Таким чином, адміністративним процесуальним законодавством передбачено, що особи, визначені ч.4 ст.18 КАС України, зокрема й інші особи, які зареєстрували свої електронні кабінети в ЄСІТС в добровільному порядку, можуть подавати документи до суду або в паперовій формі, або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС системи.

Разом з тим, відповідно до п.111 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затв. рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 /Положення/, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає особам, окрім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої Електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, документи у справах на адресу електронної пошти, з якої до суду надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Тобто лише ті особи, які не зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС та не мають зареєстровані електронні кабінети в ЄСІТС, мають можливість подати документи до суду в електронній формі з використанням електронної адреси та засвідченням кваліфікованим електронним підписом.

Водночас, апеляційним судом встановлено, що згідно інформації в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду" фізична особа ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».

Отже, ОСОБА_1 - фізична особа, яка має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», подала апеляційну скаргу на електронну пошту суду апеляційної інстанції без використання підсистем ЄСІТС, що не може вважатися належним способом звернення до суду.

У постановах Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року у справі № 9901/82/21, від 21 липня 2021 року у справі № 9901/76/21 зроблено висновок про те, що звернення з позовною заявою у спосіб, який не передбачений чинним процесуальним законодавством, є підставою для повернення позовної заяви на підставі п.3 ч.4 ст.169 КАС України, як такої, що подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

За ті ж порушення з боку особи, що звертається до суду з апеляційною скаргою, передбачено аналогічні процесуальні наслідки, що визначено п.1 ч.4 ст.298 КАС України.

Повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 зумовлене недотриманням апелянтом положень КАС України в частині вимог до оформлення апеляційної скарги та не позбавляє права повторного звернення до апеляційного суду із відповідною апеляційною скаргою в порядку, встановленому законом.

При постановленні ухвали апеляційним судом враховано правову позицію, яка викладена в постанові Верховного Суду від 20 березня 2024 року у справі 400/14570/23, ухвалі Верховного Суду від 23 квітня 2024 року в справі № 308/15770/23.

На підставі викладеного, керуючись статтями 296, 297, 298 КАС України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 01 серпня 2024 року в справі № 460/5024/24, - повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач Р. М. Шавель
судді І. В. Глушко
О. І. Довга