Справа № 727/8357/24
Суддя: Терещенко О. Є.
Дата ухвалення: 2024-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 727/8357/24
Провадження № 2-а/727/62/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Чернівці

Шевченківський районний суд м. Чернівці в складі головуючого судді Терещенко О.Є., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , яка діє як законний представник ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Кодрян Яни Дмитрівни, до Депар-таменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

встановив:

Адвокат Кодрян Я.Д. звернулась до суду в інтересах законного представника Та- ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до відповідача про ска-сування постанови, посилаючись на те, що 15.05.2023 року сержантом поліції батальйо-ну №1 роти №1 Управління патрульної поліції в Чернівецькій області, ОСОБА_4 , винесено постанову серії ЕГА №1057665 від 15.05.2023 року по справі про адміністративне правопорушення та накладено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень. Відповідно до вказаної постанови, ОСОБА_2 здійснив заві-домо неправдивий виклик поліції, а саме зателефонував на спецлінію 102 та повідомив, що в нього вкрали речі, хоча такого факту насправді не було, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.183 КУпАП.

Надалі, у зв`язку з блокуванням карткового рахунку недієздатного ОСОБА_2 , який знаходиться у віданні опікуна ОСОБА_1 , остання звернулась до дер-жавної виконавчої служби з метою отримання постанови, на підставі якої було накла-дено арешт на грошові кошти.

Вважає, що постанова про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної від-повідальності за вказані правопорушення є незаконною, та такою, що підлягає скасу-ванню.

Вказує, що рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 21.04.2009 року ОСОБА_2 визнано недієздатним. При цьому, працівниками поліції, без на-лежного з`ясування всіх обставин справи, було винесено постанову відносно неосудної особи.

У зв`язку з викладеним, просила суд скасувати постанову, винесену сержантом поліції батальйону №1 роти №1 Управління патрульної поліції в Чернівецькій області, ОСОБА_4 , по справі про адміністративне правопорушення серії ЕГА №1057665 від 15.05.2023 року про притягнення ОСОБА_2 -вича до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП з накладенням на нього штрафу в розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень, та закрити справу про адміністра-тивне правопорушення.

Також, представник позивача просила поновити їй пропущений строк на оскар-ження постанови, оскільки позивач не отримував та не підписував оскаржувану поста-нову, а з її змістом законний представник позивача ознайомилась лише 30.07.2024 року.

Законний представник позивача в судове засідання не з`явилась. Про місце та час розгляду справи була повідомлена належним чином у встановленому законом порядку.

Представник позивача, адвокат Кодрян Я.Д., в судове засідання не з`явилась. На-правила заяву, згідно якої просила розглянути справу без її та позивача участі. Позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Направив відзив на по-зовну заяву, згідно якого вказував, що оскаржувана постанова була прийнята відпо-відно до норм чинного законодавства, у зв`язку з чим просив в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Згідно з ч.9 ст.205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у су-довому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у су-дове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутно-сті потреби заслухати свідка чи експерта.

Ознайомившись з письмовими поясненнями сторін, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, долучені до позову та до відзиву, суд приходить до на-ступних висновків.

Судом встановлено, що 15.05.2023 року сержантом поліції батальйону №1 роти №1 Управління патрульної поліції в Чернівецькій області, ОСОБА_4 -рівною, винесено постанову серії ЕГА №1057665 від 15.05.2023 року по справі про ад-міністративне правопорушення та накладено на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень. Відповідно до вказаної постанови, ОСОБА_2 здійснив завідомо неправ-дивий виклик поліції, а саме зателефонував на спецлінію 102 та повідомив, що в нього вкрали речі, хоча такого факту насправді не було, чим скоїв адміністративне правопо-рушення, передбачене ст.183 КУпАП (а.с.7).

Згідно постанови державного виконавця Першого відділу державної виконавчої служби у місті Чернівці Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Василова О.В. від 21.06.2024 року, за вищевказаною постановою було відкрито вико-навче провадження №75211086 (а.с.8).

Відповідно до копії заяви, законний представник заявника ОСОБА_1 оз-найомилась з матеріалами виконавчого провадження 29.07.2024 року (а.с.12).

Враховуючи, що позивачем подано адміністративний позов 07.08.2024 року, тобто протягом 10 днів з моменту отримання копії постанови, суд вважає необхідним на під-ставі ст.121 КАС України поновити позивачу строк для звернення з вказаним позовом.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Чернівці від 21.04.2009 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - визнано недієздатним. Опікуном останнього призначено ОСОБА_1 , 23.09.1958 року на-родження.

Згідно ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господар-ській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суду також надано копію пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 серія НОМЕР_2 від 06.09.2023 р., відповідно до якого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є інвалідом другої групи по загальному захворюванню (а.с.9).

З огляду на викладене, між сторонами склалися правовідносини з приводу оскар-ження постанови суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміні-стративної відповідальності.

Відповідно до статті 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до ад-міністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміні-стративними судами.

Оскаржувана позивачем постанова перевірялася судом на предмет дотримання суб`єктом владних повноважень принципів правомірної адміністративної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсуд-ливо.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У частині першій статті 3 Закону України «Про національну поліцію» закріплено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними догово-рами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внут-рішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пункту 8 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну по-ліцію» поліція відповідно до покладених на неї завдань у випадках, визначених зако-ном, здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні пра-вопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладе-них на них повноважень.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністратив-ної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і об-тяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне пра-вопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян.

Відповідно до частини першої статті 276 КУпАП справа про адміністративне пра-вопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Частиною другою статті 258 КУпАП передбачено, що протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністра-тивне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адмі-ністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відпові-дальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про ад-міністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колек-тиву, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопору-шення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопору-шення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністра-тивне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної від-повідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показання-ми технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, ві-деозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адмі-ністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використо-вуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за ви-конанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне право-порушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Відповідно до ст. 17 КУпАП особа, яка діяла в стані крайньої необхідності, необ-хідної оборони або яка була в стані неосудності, не підлягає адміністративній відпові-дальності.

Згідно ст. 20 КУпАП не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення протиправної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тим-часового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

Осудність - це психічний стан людини, який передбачає, що під час вчинення зло-чину людина може усвідомлювати свої дії (бездіяльність) і керувати ними. В Україні діє презумпція психічного здоров`я, відповідно до якої кожна особа вважається такою, яка не має психічного розладу, доки наявність такого розладу не буде встановлено на підставах та в порядку, передбачених законодавством. Психічні розлади - це розлади психічної діяльності, визнані такими згідно з чинною в Україні Міжнародною ста-тистичною класифікацією хвороб, травм і причин смерті; тяжкий психічний розлад - розлад психічної діяльності (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті), який позбавляє особу здатності адекватно усвідом-лювати навколишню дійсність, свій психічний стан і поведінку. Отже, психічнохворий (душевнохворий) - людина, яка страждає від психічного розладу. Це узагальнена назва розладів психічної діяльності людини; вона й з`ясовується у законодавстві як медико-біологічний критерій неосудності.

Осудність є обов`язковою ознакою суб`єкта адміністративного правопорушення. Між осудністю й виною є тісний взаємозв`язок. Осудність, як і вина, - невід`ємний еле-мент складу адміністративного правопорушення. Осудність - ознака складу адміністра-тивного правопорушення, що характеризує його суб`єкт; вина - ознака складу, який ха-рактеризує суб`єктивну сторону. Осудність, як і вина, характеризується певними озна-ками: інтелектуальними й вольовими. Вольова ознака юридичного критерію неосуд-ності - нездатність особи під час вчинення адміністративного правопорушення керува-ти своїми діями (бездіяльністю) - означає нездатність людини діяти з своєї волі, відпо-відно до своїх уявлень, переконань, нездатність утриматися від імпульсивних, мимо-вільних й інших подібних діянь. Інтелектуальна ознака юридичного критерію неосуд-ності означає нездатність особи під час адміністративного правопорушення усвідомлю-вати фактичний характер і суспільну шкідливість вчинюваних діянь (бездіяльності) та їх наслідків.

Не підлягає адміністративній відповідальності особа, яка під час вчинення проти-правної дії чи бездіяльності була в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії або керувати ними внаслідок хронічної душевної хвороби, тимчасового розладу душевної діяльності, слабоумства чи іншого хворобливого стану.

Таким чином, враховуючи, що недієздатний ОСОБА_2 на час винесення по-станови перебував у стані неосудності, суд дійшов висновку, що дії поліцейського під час провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 не відповідають вимогам статей 17, 245, 280 КУпАП, а відтак є незаконними.

Згідно частини першої статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу ад-міністративного впливу у зв`язку із адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; провадження в справах про адміністра-тивні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушен-ням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи без-діяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відпо-відальність.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на їх безпосередньому, все-бічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені під-стави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди об-ґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрун-тування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання оцінки решті доводів, наведених сторонами по справі в обґрунтування власних правових позицій, оскільки їх досліджен-ня судом у будь-якому випадку не матиме наслідком спростування висновків, зробле-них судом по тексту рішення вище щодо суті позовних вимог.

Відповідно до частини третьої статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як ад-міністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повнова-жень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністра-тивне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених норматив-ним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Оскаржувана постанова є необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню із зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а саме в то-му, що постанову було складено на неосудну особу, тобто з порушенням норм мате-ріального та процесуального права.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате під-лягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, керуючись приписами наведених норм законодавства, оцінивши ма-теріали справи, враховуючи, що відповідачем не доведено правомірність встановлення адміністративного правопорушення, не надано доказів правомірності прийнятого ним рішення, суд враховуючи положення статті 286 КАС України, дійшов висновку, що по-зов є таким, що підлягає задоволенню, оскільки постанову не можна визнати обґрунто-ваною та такою, що прийнята у відповідності до вимог чинного законодавства, внаслі-док чого вона підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення за-криттю.

Керуючись ст.ст. 12, 17, 241-246, 268-272, 286, 293 КАС України, суд -

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду з вказаним позовом.

Позовні вимоги ОСОБА_1 , яка діє як законний представник ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Кодрян Яни Дмитрів-ни, до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування по-станови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову, винесену сержантом поліції батальйону №1 роти №1 Управління па-трульної поліції в Чернівецькій області, ОСОБА_4 , по справі про адміністративне правопорушення серії ЕГА №1057665 від 15.05.2023 року про при-тягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.183 КУпАП з накладенням на нього штрафу в розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) гри-вень скасувати.

Закрити справу про притягнення ОСОБА_2 до адміні-стративної відповідальності за ст.183 КпАП України у зв`язку з неосудністю особи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі по-дання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили пі-сля повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного про-вадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеля-ційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом 10 (десяти) днів з дня його підписання.

Суддя: О.Є.Терещенко