Справа № 440/18661/23
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 р. Справа № 440/18661/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Південного офісу Держаудитслужби на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2024, головуючий суддя І інстанції: С.С. Бойко, повний текст складено 29.05.24 по справі № 440/18661/23

за позовом Департаменту будівництва, містобудування і архітектури та житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації

до Південного офісу Держаудитслужби третя особа Приватне підприємство «Полтава Будкомплекс»

про визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ

Департамент будівництва, містобудування і архітектури та житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа - Приватне підприємство «Полтава Будкомплекс», в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі Південного офісу Держаудислужби UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023, оприлюдненого на веб-потралі Уповноваженого органу.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 року адміністративний позов Департаменту будівництва, містобудування і архітектури та житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок Південного офісу Держаудислужби UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Південного офісу Держаудитслужби на користь Департамента будівництва, містобудування і архітектури та житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 гривень.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Південний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 року та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що на виконання вимог пункту 43 Особливостей замовник був зобов`язаний надати право ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» виправити невідповідність, пов`язану з накладеним електронним підписом на тендерну пропозицію. Замовник, у свою чергу, не розмістив в електронний системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», чим порушив вимоги пункту 43 Особливостей. Зазначає, що можливість застосування пункту 43 Особливостей пов`язана з характером виявлених невідповідностей, а не наявністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 164-14 КУпАП. Стверджує, що у пункті 3 констатуючої частини висновку про результати моніторингу процедури закупівлі Управління зобов`язує здійснити заходи щодо недопущення встановлених порушень у подальшому, тобто, зобов`язальна частина висновку фактично носить превентивний характер, є співмірною із виявленим порушенням, чіткою та зрозумілою. Оскаржуваний висновок не містить зобов`язання для позивача щодо розірвання договірних відносин, така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель, з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Департамент будівництва, містобудування і архітектури та житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації подав до суду відзив на апеляційну скаргу відповідача, вважає доводи та обґрунтування апеляційної скарги помилковими та безпідставними, рішення суду першої інстанції вважає законним та обґрунтованим, просить суд апеляційної інстанції апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 року без змін. Зазначає, що законодавством України передбачено вимогу щодо накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерну пропозицію учасника, Департамент, керуючись ч.3 ст.22 Закону вважав за необхідне та включив до п.1.5. ч.1 розділу ІІІ тендерної документації наступну вимогу: «Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», шляхом накладення на них кваліфікаційного електронного підпису (КЕП) учасника/уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, повноваження якої щодо підпису документів тендерної пропозиції підтверджуються відповідно до поданих документів, що вимагаються згідно п.1.6. цієї документації». Вказує, що у разі відсутності кваліфікаційного електронного підпису (КЕП) накладеного на тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі, буде розцінюватися, як невідповідність вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону. Звертає увагу, що абзац 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей закупівель виключає можливість для застосування замовником пункту 43 Особливостей закупівель у разі коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. Наголошує, що у зв`язку з наявністю підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника, Департамент не мав права надати повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в електронній системі закупівель відповідно до п. 43 Особливостей закупівель. Вважає, що відсутні порушення, зазначені у висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023, та замовником дотримано вимоги, передбачені чинним законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 24.07.2023 Департаментом будівництва, містобудування і архітектури, житлово-комунального господарства та енергетики Полтавської обласної державної адміністрації оголошено на електронному майданчику «ProZorro» процедуру відкритих торгів на закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво зовнішніх мереж водопостачання, водовідведення та зливової каналізації району житлової забудови по вул.Лазурній в м. Полтава Полтавської області» на загальну суму 60776663 грн з ПДВ. Ідентифікатор процедури закупівлі UA-2023-07-24-010361-а.

Протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою про проведення змін до річного плану закупівель на 2023 рік та вибору процедури закупівлі від 27.07.2023 вирішено затвердити зміни до річного плану закупівель на 2023 рік та оприлюднити його в електронній системі закупівель у визначений законодавством строк та розпочати відкриті торги на закупівлю робіт по об`єкту: «Нове будівництво зовнішніх мереж водопостачання, водовідведення та зливової каналізації району житлової забудови по вул. Лазурній в м. Полтава Полтавської області» (код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт). Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі - 60 776 663 грн з ПДВ., процедура закупівлі: відкриті торги з особливостями; орієнтовний початок проведення процедури закупівлі: липень 2023 року; категорія замовника: юридична особа, яка забезпечує потреби держави або територіальної громади.

Протоколом №149 від 27.07.2023 затверджено тендерну документацію (нова редакція) на закупівлю робіт по об`єкту: «Нове будівництво зовнішніх мереж водопостачання, водовідведення та зливової каналізації району житлової забудови по вул. Лазурній в м. Полтава Полтавської області» (код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт).

Згідно з реєстром отриманих тендерних пропозицій 11А-2023-07-24-010361-а для участі у процедурі закупівлі UА-2023-07-24-010361-а подано три тендерні пропозиції: 1) ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ПРОМІН БУД СЕРВІС" (), 2) ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» (), 3) ПП Полтава Будкомплекс ( ).

За результатами аукціону, який відбувся 01.08.2023, в електронній системі закупівель розкриті пропозиції учасників відкритих торгів, відповідно до ст.29 Закону України «Про публічні закупівлі», серед яких пропозиція ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ПРОМІН БУД СЕРВІС" () є найбільш економічно вигідною.

Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі UА-2023-07-24-010361-а від 11.09.2023 тендерна пропозиція ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ПРОМІН БУД СЕРВІС" () була відхилена на підставі абзацу 5 підпункту 1 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року №1178, згідно з протоколом №202/Б від 04.09.2023 уповноваженої особи.

Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі UА-2023-07-24-010361-а від 11.09.2023 тендерна пропозиція ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» () була відхилена на підставі абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей закупівель, згідно з протоколом №161/Б від 07.08.2023 уповноваженої особи. Учасником рішення Замовника не оскаржувалось.

Відповідно до звіту про результати проведення процедури закупівлі UА-2023-07-24-010361-а від 11.09.2023 тендерна пропозиція ПП «Полтава Будкомплекс» () відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації, вимогам Закону та Особливостям закупівель. Відсутні підстави для відмови, передбачених вимогами Закону та пунктом 47 Особливостей закупівель.

Протоколом №208/Б від 04.09.2023 щодо прийняття рішення уповноваженою особою вирішено визнати ПП «Полтава Будкомплекс» ) переможцем, в процедурі на закупівлю робіт по об`єкту: «Нове будівництво зовнішніх мереж водопостачання, водовідведення та зливової каналізації району житлової забудови по вул. Лазурній в м. Полтава Полтавської області» Код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) та прийнято рішення про намір укласти договір з переможцем.

04.09.2023 розміщено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у електронній системі закупівель «ProZorro».

11.09.2023 між Департаментом (Замовник) та Приватним підприємством «Полтава Будкомплекс» (Підрядник) укладено Договір підряду №03-23/107 на виконання робіт по об`єкту: Нове будівництво зовнішніх мереж водопостачання, водовідведення та зливової каналізації району житлової забудови по вул. Лазурній в м. Полтава Полтавської області» (код ДК 021:2015: 45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт) на загальну суму - 57 696 116,68 грн з ПДВ.

20.11.2023 Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області прийнято наказ №99-3 "Про початок моніторингу процедур закупівель", яким відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 23 Особливостей закупівель, підпунктів 2, 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, затвердженого наказом Південного офісу Держаудитслужби 12 жовтня 2016 року №8, та на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, наказано почати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається.

Підстави здійснення такого моніторингу - виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

З 20.11.2023 по 11.12.2023 Південним офісом Держаудитслужби, проведено моніторинг процедури закупівлі UА-2023-07-24-010361-а, за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі.

На веб-порталі Південним офісом Держаудитслужби 11.12.2023 було оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2023-07-24-0103 61-а.

Предметом аналізу були питання щодо: визначення предмету закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю в електронній системі закупівель; відповідність умов тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) та Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, в редакції станом на дату проведення торгів (далі - Особливості); внесення змін до тендерної документації; своєчасність надання відповідей на звернення учасників; розгляд тендерних пропозицій; своєчасність укладання договору про закупівлю; відповідність умов договору змісту тендерної пропозиції переможця; стан виконання рішення комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (далі комісія АМКУ).

Під час моніторингу проаналізовані: річний план закупівель на 2023 рік Департаменту; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерна документація, затверджена протокольним вішенням уповноваженої особи від 24.07.2023 №146 зі змінами від 27.07.2023 № 149 (далі - Тендерна документація); звернення учасників за роз`ясненнями щодо тендерної документації та відповіді Замовника на них; реєстр отриманих тендерних пропозицій; тендерні пропозиції товариства в обмеженою відповідальністю «ПРОМІН БУД СЕРВІС», Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦІНЖИНІРИНГПОСТАЧ» та приватного підприємства «Полтава Будкомплекс»; протоколи уповноваженої особи від 04.08.2023 №155/Б, від 07.08.2023 №Б (далі - протокол № 161/Б), від 04.09.2023 №202/Б, від 04.08.2023 № 207/Б (далі - протокол № 2" Б) та від 04.08.2023 №208/Б; вимога учасника ТОВ «ПРОМІН БУД СЕРВІС» про усунення порушення та відповідь Замовника на неї; рішення комісії АМКУ від 22.08.2023 №13228-р/пк-пз; повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей до ТОВ «ПРОМІН БУД СЕРВІС»; договір підряду на виконання робіт від 11.09.2023 №03-23/107; пояснення, інформація та документи, надані Замовником через електронну систему закупівель. Моніторинг процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, які були предметом розгляду комісії АМКУ, не здійснювався.

Висновком встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», та зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо недопущення таких порушень у подальшому, і протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач, не погодившись з результатами моніторингу, звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з відсутності порушень, зазначених у висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023, та дотримання замовником вимог, передбаченмх чинним законодавством.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову, з огляду на наступне

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (далі по тексту - Закон №2939-ХІІ, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі /частина 2 статті 2 Закону № 2939-ХІІ/.

Відповідно до частин 1, 4 статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 №922-VIII (далі по тексту - Закон №922-VІІІ).

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VІІІ визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 8 Закону №922-VІІІ рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 6 статті 8 Закону №922-VІІІ передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону №922-VІІІ у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абзацом 2 частини 8 статті 8 Закону №922-VІІІ протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно з частиною 10 статті 8 Закону №922-VІІІ у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

За приписами частини 19 статті 8 Закону №922-VІІІ форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу III «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552 (далі по тексту - Порядок №552) у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Принципами публічних закупівель, відповідно до статті 5 Закону №922-VІІІ, є: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону №922-VІІІ замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:

- оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

- зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень;

- оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;

- протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;

- повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі;

- інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;

- договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення;

- повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін;

- звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання;

- звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Статтею 16 Закону №922-VІІІ передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям (частина перша).

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю (частина друга).

У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців частина третя).

Згідно із частиною першою статті 21 Закону №922-VІІІ інформування про проведення відкритих торгів здійснюється оголошенням про проведення відкритих торгів, яке безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Частини друга статті 21 Закону №922-VІІІ передбачає, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування). В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону №922-VІІІ тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Згідно пункту 14 частини другої статті 22 Закону №922-VІІІ у тендерній документації зазначається кінцевий строк подання тендерних пропозицій.

Пунктом 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VІІІ визначено, що тендерна документація повинна містити, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.

Згідно із частиною 1 статті 25 Закону №922-VІІІ тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.

Відповідно до частин 1, 3 статті 27 Закону №922-VІІІ розкриття тендерних пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель відразу після закінчення електронного аукціону. Перед початком електронного аукціону автоматично розкривається інформація про ціни/приведені ціни тендерних пропозицій.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до положень частини четвертої статті 10 цього Закону у день і час закінчення строку подання тендерних пропозицій, зазначених в оголошенні про проведення процедури закупівлі, електронною системою закупівель автоматично розкривається частина тендерної пропозиції з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям, та інформацією і документами, що містять технічний опис предмета закупівлі.

Протокол розкриття тендерних пропозицій формується та оприлюднюється електронною системою закупівель автоматично в день розкриття пропозицій за формою, установленою Уповноваженим органом.

За приписами частин 1, 4, 5 статті 28 Закону №922-VІІІ оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації, та шляхом застосування електронного аукціону.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, проводиться оцінка лише тих тендерних пропозицій, що не були відхилені згідно з цим Законом.

Після оцінки пропозицій замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність вимогам тендерної документації з переліку учасників, починаючи з учасника, пропозиція якого за результатом оцінки визначена найбільш економічно вигідною. Строк розгляду тендерної пропозиції, яка за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, не повинен перевищувати п`яти робочих днів з дня визначення найбільш економічно вигідної пропозиції. Строк розгляду тендерної пропозиції може бути аргументовано продовжено замовником до 20 робочих днів. У разі продовження строку розгляду тендерної пропозиції замовник оприлюднює повідомлення в електронній системі закупівель.

У разі відхилення тендерної пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію з переліку учасників, що вважається найбільш економічно вигідною.

У разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до норм частини четвертої статті 10 цього Закону, замовник розглядає тендерні пропозиції на відповідність технічним вимогам, визначеним у тендерній документації, та визначає відповідність учасників кваліфікаційним критеріям до проведення автоматичної оцінки тендерних пропозицій у строк, що не перевищує 20 робочих днів.

Згідно із частиною 16 статті 29 Закону №922-VІІІ якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:

1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону;

2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію:

1) перелік виявлених невідповідностей;

2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності;

3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.

Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Згідно із абзацом 3 частини першої статті 31 Закону №922-VІІІ замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.

У відповідності до висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023, за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що Замовник відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» на підставі абзацу 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей як таку, що не відповідає вимогам, установленим в тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону. Зокрема, в протоколі №161/Б Замовник зазначив: «товариством з обмеженою відповідальністю «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» подано тендерну пропозицію, документи та дані шляхом накладання на них незахищеного електронного підпису (УЕП)». Отже, тендерна пропозиція ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ- ПОСТАЧ» не відповідає вимогам, установленим Замовником в тендерній документації в цій частині. Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в Інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - ця електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис. Тобто, це інформація, яка не належить до забезпечення тендерної пропозиції та до інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі. З огляду на наведене, Замовник на порушення вимог пункту 43 Особливостей, не розмістив в електронний системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей до ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», та, як наслідок, відхилив тендерну пропозицію ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ».

Висновком про результати моніторингу процедури закупівлі встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», та зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо недопущення таких порушень у подальшому, і протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Надаючи оцінку вказаним висновкам відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону №922-VІІІ під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та додаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Згідно з ч.8 ст.12 Закону №922-VІІІ подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Статтею 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму.

Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.

Згідно зі ст.6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.

Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».

За визначенням, наведеним у п.23 ст.1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікаційний електронний підпис удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікаційного електронного підпису і базується на кваліфікаційному сертифікаті відкритого ключа.

Відповідно до п.3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 року №1082, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.

Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.

Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.

Отже, законодавством України передбачено вимогу щодо накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерну пропозицію учасника.

Відповідно до умов підпункту 1.5 пункту 1 розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» тендерної документації, у разі відсутності кваліфікаційного електронного підпису (КЕП) накладеного на тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі, буде розцінюватися, як невідповідність вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону.

Тобто, Замовник визначив відсутність кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерній пропозиції учасника, як невідповідність вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Слід наголосити, що тендерна документація, поряд з основними вимогами, що визначені частиною другою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації згідно абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Отже, вимога Замовника щодо обов`язкової наявності кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерну пропозицію учасників цієї процедури закупівлі є його правом, а не обов`язком.

При цьому, згідно з пунктом 43 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі по тексту Особливості), якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.

Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.

Як вбачається зі змісту приписів пункту 43 Особливостей, виправленню не підлягають виключно ті невідповідності, вимоги щодо яких Замовник зобов`язаний розмістити в тендерній документації, а саме: що стосуються відсутності забезпечення тендерної пропозиції та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, виправлення яких призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо. Усі інші невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та виявлені замовником, підлягають виправленню.

Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 12 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.

Отже, інформація про електронний підпис не належить до забезпечення тендерної пропозиції та до інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі.

Таким чином, відсутність кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерній пропозиції учасника ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» є невідповідністю в розумінні пункту 43 Особливостей, оскільки не відноситься ані до забезпечення його тендерної пропозиції, ані до інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі.

Колегія суддів вважає , що відповідно до вимог пункту 43 Особливостей Замовник повинен був надати ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» можливість виправити таку невідповідність , пов`язану з накладеним електронним підписом на тендерну пропозицію.

Замовник, у свою чергу, не розмістив в електронний системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей до ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», а відхилив його тендерну пропозицію.

Тобто, Замовник повинен був надати ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» право виправити виявлену невідповідність, пов`язану з накладанням електронного підпису на тендерну пропозицію, та лише у разі невиправлення протягом 24 годин з моменту розміщення Замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей учасником у Замовника виникла б підстава для відхилення тендерної пропозиції ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», що передбачено абзацами першим та п`ятим підпункту 1 пункту 44 Особливостей, а не абзацом 5 підпункту 2 пункту 44 Особливостей, як безпідставно зазначив суд першої інстанції.

Отже, Замовником в порушення абзацу першого пункту 43 Особливостей не розміщено у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час розгляду тендерної пропозиції ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ» Замовником безпідставно відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «СПЕЦІНЖИНІРИНГ-ПОСТАЧ», як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, чим порушено вимоги пункту 43 Особливостей, отже спірний висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-07-24-010361-а від 11.12.2023 є правомірним, таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, правомірним та підстави для його скасування відсутні.

Судом першої інстанції не було враховано вищенаведених обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.

З урахуванням вищенаведеного судом першої інстанції зроблено неправомірний висновок про задоволення позовних вимог.

Інші аргументи, наведені сторонами, не вимагають детального обґрунтування, оскільки не є вирішальними.

Доводи апеляційної скарги приймаються колегією суддів у якості належних.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, та неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому апеляційну скаргу відповідача слід задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 317, 321, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 29.05.2024 по справі № 440/18661/23 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий І.М. Ральченко