Справа № 340/9838/23
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 вересня 2024 року м. Дніпросправа № 340/9838/23
(суддя Черниш О.А., м. Кропивницький)

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чередниченка В.Є. (доповідач),

суддів: Іванова С.М., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у справі №340/9838/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішень,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 28 листопада 2023 року звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, згідно з яким, просить:

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 10.08.2023 року, якою визначено недоїмку зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 81375,36 грн,

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року на суму 22530,99 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що відповідач при винесенні оскаржуваного рішення та вимоги порушив норми податкового законодавства, оскільки у встановлений пунктом 56.8 статті 56 ПК України строк не надіслав податкове повідомлення-рішення про збільшення грошового зобов`язання зі сплати єдиного внеску, тому податковий борг відсутній, а підстави для направлення податкової вимоги згідно зі статтею 59 ПК України не виникли. Також позивач вказує на порушення пункту 9-21 розділу VIII Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», яким передбачено, що у період дії воєнного стану на території України штрафні санкції до платників єдиного внеску не застосовуються.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року позов задоволено повністю.

Рішення суду мотивовано тим, що суми єдиного внеску були нараховані позивачу за результатами перевірки, яка проведена у жовні 2022 року, тобто незаконно, всупереч діючій на той час законодавчій забороні на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску в період дії мораторію, установленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI, як наслідок перевірка під час дії мораторію, встановленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI, є такою, що не породжує правових наслідків, оскільки така перевірка не повинна була відбутися в силу закону.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач оскаржив його в апеляційному порядку з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Апеляційна скарга фактично обґрунтована тим, що за результатом перевірки встановлено заниження чистого оподаткованого доходу на загальну суму 396950,65 грн, на який відповідно нараховується єдиний внесок. Також, відповідач зазначає про те, що рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року на суму 22530,99 грн відповідачем прийнято після 01.08.2023 року, тобто після закінчення дії мораторію, а тому таке рішення є законним.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції з`ясовано та знайшло підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що ОСОБА_1 з 15.01.2007 року був зареєстрований як фізична особа-підприємець, та перебував на обліку платників податків у Світловодській ДПІ ГУ ДПС у Кіровоградській області на загальній системі оподаткування, обліку та звітності.

У березні 2021 року ФОП ОСОБА_1 вирішив припинити свою підприємницьку діяльність та за його заявою 03.03.2021 року була проведена державна реєстрація припинення підприємницької діяльності, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відповідний запис.

У вересні 2022 року в.о. начальника ГУ ДПС у Кіровоградській області на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.7 п.78.1 ст.78, п.79.1, п.79.2 ст.79, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX ПК України видав наказ №1026-п від 30.09.2022 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 ».

Посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області у період з 4 по 10 жовтня 2022 року проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_1 з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства за період з 01.01.2017 року по 03.03.2021 року, дотримання законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2017 року по 03.03.2021 року, результати якої оформлені актом №2034/11-28-24-04/ НОМЕР_1 від 17.10.2022 року (а.с.16-68).

Згідно з цим актом у ході перевірки встановлені порушення норм Податкового кодексу України, а також порушення пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» заниження єдиного внеску на загальну суму 81375,36 грн., в тому числі за 2017 рік на 71928, 88 грн., за 2018 рік на 76,81 грн., за 2019 рік на 9369,67 грн.

На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області 18.11.2022 року прийняло щодо позивача 9 податкових повідомлень-рішень про нарахування йому грошових зобов`язань, штрафних санкцій і пені.

Законність цих рішень була предметом спору в адміністративній справі №340/5847/22 за відповідним позовом ОСОБА_1 (а.с.151-169).

У серпні 2023 року ГУ ДПС у Кіровоградській області додатково прийняло щодо позивача:

- вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 від 10.08.2023 року, якою йому відповідно до ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» визначено недоїмку зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 81375,36 грн (а.с.11).

- рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску №04 від 10.08.2023 року, яким до нього на підставі п.3 ч.11 ст.25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» застосовано штрафні санкції у розмірі 22530,99 грн (а.с.10).

Законність та обґрунтованість вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-04 та рішення про застосування штрафних санкцій №04 є предметом спору переданого на вирішення суду.

Колегія суддів, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при ухваленні оскарженого рішення, виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року №2464-VI (надалі Закон №2464-VI).

Статтею 1 Закону №2464-VI передбачено, що:

2) єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування;

3-1) податкові органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, його територіальні органи;

6) недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону №2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

Частиною 4 статті 6 Закону №2464-VI передбачено, що у разі державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця така фізична особа користується правами, виконує обов`язки та несе відповідальність, що передбачені для платника єдиного внеску, в частині діяльності, яка здійснювалася нею як фізичною особою - підприємцем.

За змістом частини 1 статті 5 Закону №2464-VI зняття з обліку платників єдиного внеску фізичних осіб-підприємців здійснюється податковими органами на підставі відомостей з реєстраційної картки, наданих державним реєстратором, після проведення передбачених законодавством перевірок платників та проведення остаточного розрахунку.

Згідно з частиною 4 статті 8 Закону №2464-VI порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до частин 3, 11 статті 9 Закону №2464-VI обчислення єдиного внеску податковими органами у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до податкових органів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

У разі несвоєчасної або не в повному обсязі сплати єдиного внеску до платника застосовуються фінансові санкції, передбачені цим Законом, а посадові особи, винні в порушенні законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, несуть дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Частинами 1, 2 статті 12 Закону №2464-VI передбачено, що завданнями центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, є забезпечення адміністрування єдиного внеску шляхом його збору, ведення обліку надходжень від його сплати та здійснення контролю за сплатою єдиного внеску.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, відповідно до покладених на нього завдань:

2) забезпечує збір та ведення обліку надходжень від сплати єдиного внеску;

3) здійснює контроль за додержанням законодавства про збір та ведення обліку єдиного внеску, правильністю нарахування, обчислення, повнотою і своєчасністю сплати єдиного внеску;

Згідно з частиною 1 статті 13 Закону №2464-VI податкові органи мають право:

2) проводити перевірки на підприємствах, в установах і організаціях, у осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, фізичних осіб - підприємців бухгалтерських книг, звітів, кошторисів та інших документів про нарахування, обчислення та сплату єдиного внеску, достовірності відомостей, поданих до Державного реєстру, отримувати необхідні пояснення, довідки і відомості (зокрема письмові) з питань, що виникають під час такої перевірки.

Документальні та камеральні перевірки проводяться у порядку, встановленому Податковим кодексом України.

6) застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом;

7) стягувати з платників несплачені суми єдиного внеску.

Згідно з частинами 1, 3 статті 25 Закону №2464-VI рішення, прийняті податковими органами та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Відповідно до частини 4 статті 25 Закону №2464-VI податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску.

Вимога про сплату недоїмки з єдиного внеску, винесена за результатами документальної перевірки, надсилається (вручається) платнику в порядку, визначеному статтею 42 Податкового кодексу України.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Частиною 11 статті 25 Закону №2464-VI передбачено, що податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції:

3) за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску.

Відповідно до частин 14, 16 статті 25 Закону №2464-VI про нарахування пені та застосування штрафів, передбачених цим Законом, посадова особа податкового органу у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, за погодженням з Пенсійним фондом, приймає рішення, яке протягом трьох робочих днів надсилається платнику єдиного внеску.

Строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Пунктом 1.3 статті 1 ПК України передбачено, що цей Кодекс не регулює питання погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (крім особливостей функціонування єдиного рахунку, подання звітності щодо суми нарахованого єдиного внеску), зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Податковий контроль здійснюється зокрема шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин. (пп.62.1.3 п.62.1 ст.62 ПК України).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Статтею 78 ПК України унормований порядок проведення документальних позапланових перевірок та передбачено таке:

78.1. Документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав:

78.1.7. розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків.

78.4. Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

78.5. Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця є підставою для зняття такої особи з обліку платників податків та з обліку платників єдиного внеску. ФОП знімається з обліків після проведення передбачених законодавством перевірок, здійснення остаточного розрахунку зі сплати податків та єдиного внеску від провадження підприємницької діяльності та закриття інтегрованих карток.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується учасниками справи 03.03.2021 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про припинення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 . У зв`язку з цим розпочалися процедури зняття його з обліку як платника податків та з обліку як платника єдиного внеску. Ця обставина згідно з пп.78.1.7 п.78.1 ст.78 ПК України слугувала підставою для проведення контролюючим органом документальної позапланової перевірки платника податків.

Також судом першої інстанції правильно з`ясовано, що на той час на всій території України діяв карантин, установлений з 12.03.2020 року Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а з 24.02.2022 року Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 року №64/2022 на території України введено воєнний стан.

На момент видання наказу ГУ ДПС у Кіровоградській області №1026-п від 30.09.2022 року «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 » у Податковому кодексі України діяла така норма пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення»:

69. Установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

69.2. Податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім:

а) камеральних перевірок;

б) документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.7 та 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями;

в) фактичних перевірок.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» №2120-IX від 15.03.2022 року, який набрав чинності 17.03.2022 року, Розділ VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464-VI доповнено пунктами такого змісту:

9-21. Тимчасово, на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану та протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану, штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються.

9-23. Установити мораторій на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану та протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану.

Документальні перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, розпочаті до 24 лютого 2022 року та не завершені, зупиняються по останній календарний день третього місяця з дня припинення (скасування) воєнного, надзвичайного стану.

Згодом Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей оподаткування у період дії воєнного стану» №3219-IX від 30.06.2023 року, який набрав чинності 01.08.2023 року (далі Закон №3219-IX), у розділі VIII "Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464-VI ці норми викладено у такій редакції:

9-21. Тимчасово за порушення, вчинені у період з початку дії воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, до 1 серпня 2023 року, штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються.

9-23. Тимчасово, на період з 1 серпня 2023 року до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установити мораторій на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску (крім перевірок, пов`язаних з припиненням юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, та/або таких, що проводяться на звернення платника єдиного внеску, та/або таких, що передбачені підпунктами 1-3 підпункту 69.35 пункту 69 підрозділу 10 «Інші перехідні положення» розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України).

Документальні перевірки правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, що були розпочаті та не завершені до 24 лютого 2022 року, крім перевірок, для яких встановлено мораторій абзацом першим цього пункту, поновлюються на невикористаний строк».

Крім того, Законом №3219-IX розділ VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464-VI доповнено пунктом 9-24 такого змісту:

9-24. У разі сплати платником єдиного внеску протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску, суми єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок, які були відновлені або розпочаті з 1 серпня 2023 року та завершені до дня припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, суми штрафів, передбачених цим Законом, які застосовані на суму такого єдиного внеску, вважаються скасованими, а пеня не нараховується.

Cуми єдиного внеску разом із штрафом та пенею, визначені у вимозі про сплату недоїмки з єдиного внеску та/або рішенні податкового органу про нарахування пені та/або застосування штрафів, вважаються неузгодженими до моменту повної сплати таких сум, але не більше ніж протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги (рішення).

Строки, визначені статтею 25 цього Закону, застосовуються з урахуванням строку, наданого платнику єдиного внеску для сплати суми єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок.

Сума єдиного внеску, сплаченого у порядку, передбаченому цим пунктом, не підлягає оскарженню.

Отже враховуючи викладене колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції відносно того, що на момент видання у вересні 2022 року наказу №1026-п від 30.09.2022 року "Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків фізичної особи ОСОБА_1 ". та проведення у жовтні 2022 року на підставі цього наказу документальної перевірки позивача відповідно до пп. "б" пп. 69.2 розділу ХХ ПК України податковим органам було дозволено проведення податкових перевірок, що проводяться з підстави, визначеної пп.78.1.7 п.78.1 ст.78 ПК України (розпочато процедуру припинення підприємницької діяльності фізичної особи підприємця). Втім, на той час при проведенні податкових документальних позапланових перевірок не підлягали перевірці питання правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску - з огляду на мораторій на проведення таких перевірок, запроваджений з 17.03.2022 року на період дії воєнного стану нормою пункту 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI.

Мораторій на проведення таких документальних перевірок, пов`язаних з припиненням підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця, скасовано з 01.08.2023 року у зв`язку зі змінами, внесеними Законом №3219-IX.

Також з 01.08.2023 року відновлено відповідальність платників єдиного внеску у вигляді штрафних санкцій за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску, передбачену частиною 11 статті 25 Закону №2464-VI, та встановлене правило, що суми штрафів, які застосовані на суму єдиного внеску, нарахованого за результатами документальних перевірок, які були відновлені або розпочаті з 01.08.2023 року, вважаються скасованими, а пеня не нараховується - у разі якщо платник єдиного внеску протягом 30 календарних днів з дня, наступного за днем отримання вимоги про сплату недоїмки з єдиного внеску, сплатить ці нараховані йому суми єдиного внеску.

Враховуючи те, що оскаржувана вимога про сплату недоїмки №Ф-04 від 10.08.2023 року та рішення про застосування штрафних санкцій №04 від 10.08.2023 року винесені на підставі висновків акта документальної позапланової невиїзної перевірки №2034/11-28-24-04/295691253 від 17.10.2022 року про порушення позивачем Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", є правильними висновки суду першої інстанції відносно протиправності нарахування позивачу цих суми єдиного внеску за результатами перевірки, яка проведена у жовні 2022 року незаконно, всупереч діючій на той час законодавчій забороні на проведення документальних перевірок правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску в період дії мораторію, установленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI.

Перевірка під час дії мораторію, встановленого пунктом 9-23 розділу VIII Закону №2464-VI, є такою, що не породжує правових наслідків, оскільки така перевірка не повинна була відбутися в силу закону.

Також, колегія суддів вважає необхідним зазначити наступне.

Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду.

Під час розгляду справи суд першої інстанції дослідив та правильно вирішив усі основні питання віднесені на його розгляд та аргументи сторін, тому підстав для повторного вирішення цих аргументів у зв`язку з їх викладенням в апеляційній скарзі немає, а всі інші аргументи апеляційної скарги не є доречними і важливими аргументами, оскільки не спростовують висновки суду викладені в оскарженому рішенні.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому рішення суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: статтями 241-245, 250, пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області залишити без задоволення, а рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у справі №340/9838/23 без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 16 вересня 2024 року.

Головуючий - суддя В.Є. Чередниченко

суддя С.М. Іванов

суддя В.А. Шальєва