Справа № 360/1045/24
Суддя: О.В. Захарова
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

16 вересня 2024 рокум. ДніпроСправа № 360/1045/24

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову адвоката Максименко Юлії Петрівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12 вересня 2024 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Максименко Юлії Петрівни (далі - представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області (далі відповідач), з такими вимогами:

1) визнати протиправними дії відповідача щодо обмеження позивачу пенсії з 20.03.2024 максимальним розміром;

2) зобов`язати відповідача, починаючи з 20.03.2024, провести перерахунок та виплату пенсії позивачу у повному обсязі без застосування обмеження максимальним розміром, та виплатити недоотримані суми з урахуванням виплачених сум пенсії починаючи з 20.03.2024.

За приписами пунктів 1, 2, 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Перевіривши матеріали адміністративного позову, суд встановив таке.

Позовна заява сформована в системі «Електронний суд» та підписана адвокатом Максименко Юлією Петрівною з використанням електронного цифрового підпису.

На підтвердження повноважень адвоката на підписання позовної заяви до позову додано копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ № 1224963, виданий адвокатом Максименко Ю.П. 10 вересня 2024 року на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги від 08 липня 2024 року № 07-24/1, згенерованого на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України, а також електронний ордер, сформований в електронній формі в підсистемі «Електронний суд» від 10 вересня 2024 року.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат.

Відповідно до частини четвертої статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно з частиною другою статті 26 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Пунктом 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення № 41), передбачено, що ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

Відповідно до пункту 4 Положення № 41 ордер видається адвокатом, […] та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Приписами пункту 12 Положення № 41 визначено реквізити, які ордер має обов`язково містити, серед яких підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат») (підпункт 12.10 пункту 12).

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 реквізити 12.1, 12.5 (крім номера посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане), 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

Таким чином, ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», є письмовий документ встановленої форми, що містить обов`язкові реквізити, передбачені Положенням № 41 (в тому числі підпис адвоката, який його видав).

Із доданої до позову копії ордеру, згенерованого на вебсайті Національної асоціації адвокатів України, серії ВІ № 1224963, вбачається, що ордер не підписаний адвокатом (не містить її власноручного підпису у графі «Адвокат»).

Суддя зауважує, що пунктом 24 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, яке визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд»; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем (далі Положення про ЄСІТС), визначено, що підсистема «Електронний суд» є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Відповідно до абзацу першому пункту 27 Положення про ЄСІТС до створених в «Електронному суді» документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в «Електронному суді» документами, до яких вони додаються.

При цьому підписання цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданої до створеного в «Електронному суді» копії документа (файлу), що містить зображення заповненого бланку ордера, засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС та підтвердження ним відповідності електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі, проте не прирівнює таку дію до видачі адвокатом ордера в електронній формі шляхом створення електронного документа встановленої форми.

Отже, додана до позову копія ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВІ № 1224963, видана адвокатом Максименко Ю.П. 10 вересня 2024 року, бланк якого згенерований на офіційному вебсайті Національної асоціації адвокатів України, не відповідає вимогам чинного законодавства (не містить такого обов`язкового реквізиту як підпис адвоката).

Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 22 грудня 2022 року у справі № 450/569/22, від 26 січня 2023 року у справі № 450/605/22, від 07 лютого 2023 року у справі № 466/487/22, від 09 березня 2023 року у справі № 466/893/22, від 29 лютого 2024 року у справі № 466/76/22.

Щодо доданого до позову ордеру від 10 вересня 2024 року, сформованого в електронній формі в підсистемі «Електронний суд».

Відповідно до положень частин сьомої, восьмої статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Разом із цим для вирішення питання щодо обсягу наданих адвокатові повноважень, як представнику учасника справи, необхідно врахувати, що електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Так, обов`язковим полем, яке заповнюється адвокатом під час створення електронного ордера через підсистему «Електронний суд», є зазначення ордера, на підставі якого видається електронний ордер.

Тобто, обсяг повноважень представника, орган, у якому надається правова допомога, визначаються безпосередньо у паперовому ордері, а електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд», має відповідати такому паперовому ордеру (складеному при цьому у належній формі та із наявністю у ньому всіх обов`язкових реквізитів).

Відтак, зазначення у електронному ордері, сформованому через підсистему «Електронний суд», того, що він виданий на підставі ордера, означає, що електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво інтересів особи, якій надається правова допомога.

Первісно повноваження у певних обсягах та межах виникають у представника на підставі паперового ордера, якому безумовно має відповідати й електронний ордер, сформований у підсистемі «Електронний суд».

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 22.05.2023 у справі № 713/2857/21.

Згідно з частиною сьомою статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про ЄСІТС.

Відповідно до пункту 30 Положення про ЄСІТС (в редакції, чинній з 12 жовтня 2023 року) користувач ЄСІТС може уповноважити іншого користувача на вчинення дій із використанням «Електронного суду» в інтересах довірителя, надавши засобами відповідної підсистеми ЄСІТС такому повіреному довіреність в електронній формі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Користувач ЄСІТС, який підтвердив свої повноваження адвоката, має можливість видати ордер на конкретну справу для отримання в автоматичному режимі доступу до документів у справі або загальний ордер (без зазначення номера справи) для представлення інтересів фізичних та юридичних осіб, які не мають власних зареєстрованих «Електронних кабінетів». За наявності у користувача зареєстрованого «Електронного кабінету» ордер не створюється. Після отримання адвокатом доступу до конкретної справи до Автоматизованої системи документообігу суду в автоматичному режимі засобами ЄСІТС надсилається відповідне повідомлення із зазначенням інформації про справу та адвоката.

З наведеного слідує, що відповідно до Положення про ЄСІТС електронний ордер, створений у підсистемі «Електронний суд», є документом, який надає доступ адвокату до судової справи, створеної в електронній формі в Автоматизованій системі документообігу суду, або при представленні інтересів фізичних та юридичних осіб, які не мають власних зареєстрованих Електронних кабінетів.

Суддя наголошує, що частиною четвертою статті 59 КАС України імперативно встановлено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, які відповідають Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Як визначено пунктами 3, 4, 5, 6 Положення № 41, в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Отже, ордер, якій згідно з частиною четвертою статті 59 КАС України може підтвердити повноваження адвоката на представництво учасника справи у суду, має бути складений у встановленій Положенням № 41 формі та мати передбачені цим Положенням обов`язкові реквізити, так як саме такий ордер відповідатиме Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Як зазначено судом вище, надана суду копія ордеру ВІ № 1224963, видана адвокатом Максименко Ю.П. 10 вересня 2024 року на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги від 08 липня 2024 року № 07-24/1, за висновком суду не є ордером, що відповідає Положенню № 41, а отже, не є ордером, що відповідає приписам частини четвертої статті 59 КАС України.

При цьому ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд», не є ордером, який підтверджує повноваження адвоката на представництво іншої особи у суді.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верхового Суду від 27 лютого 2024 року у справі № 320/11782/22.

З огляду на викладене, суд зазначає, що повноваження Максименко Юлії Петрівни на представництво ОСОБА_1 належним чином не підтверджено.

Викладене, у свою чергу свідчить, що позовна заява підписана особою, яка не має права її підписувати.

Суд вважає за необхідне підкреслити, що така позиція не є проявом надмірного формалізму, оскільки відсутність належним чином оформленого за правилами Положення ордеру унеможливлює встановити волевиявлення ОСОБА_1 на надання повноважень адвокату Максименко Юлії Петрівни щодо його представництва та права підпису процесуальних документів, які подаються до суду, адже такий ордер не є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката.

Крім того, у своїй ухвалі від 22.10.2018 у справі № 826/3582/17 Верховний Суд зазначив, що звернення до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника, зокрема, стосовно звернення з апеляційною скаргою до відповідного адміністративного суду апеляційної інстанції.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позовна заява підписана представником позивача за відсутності підтвердження повноважень такої особи на здійснення представництва.

Згідно з частиною восьмою статті 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов адвоката Максименко Юлії Петрівни в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду у порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяО.В. Захарова