Справа № 388/1537/24
Суддя: Кнуров О. А.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 388/1537/24
провадження № 2-а/388/22/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.09.2024м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого - судді Кнурова О.А.,

секретар судового засідання Поліщук О.В,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, -

встановив:

позивач ОСОБА_1 звернулася до Долинського районного суду Кіровоградської області з адміністративним позовом до відповідача Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, у якому просила:

- скасувати постанову начальника Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про накладення адміністративного стягнення від 16.07.2024 № 04-11/27/2024пн у вигляді штрафу у розмірі 153,00 грн., якою ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-2 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення № 04-11/27/2024пн.

Свої вимоги позивач обґрунтовувала тим, що оскаржуваною постановою її було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП. Із зазначеною постановою вона не погоджується та вважає її протиправною. Постанова прийнята за відсутності доказів вчинення нею адміністративного правопорушення. У постанові не зазначено, якими саме її діями було вчинено порушення, яке ставиться їй у вину. Вказала на те, що вона не є суб`єктом правопорушення, зазначеного у постанові. Посилалась на те, що вона не є працівником бухгалтерії чи керівником підприємства, а до інвентаризацій 2021 та 2022 років взагалі немає жодного відношення, оскільки працює на посаді головного інженера з 05.01.2023, крім того у 2023 році вона не була матеріально відповідальною особою. Також зазначила про порушення процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення. При розгляді справи про адміністративне правопорушення не було враховано її письмові заперечення. Їй не було роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ст. 63 Конституції України.

Ухвалою від 26.07.2024 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до суду не надходили.

Клопотання про проведення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін до суду не надходили.

За наведених вище обставин, суд дійшов висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Від відповідача Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач просив у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Свої заперечення відповідач обґрунтовував тим, що позивача правомірно уповноваженою посадовою особою було притягнуто до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення. Позиція відповідача ґрунтується на тому, що ОСОБА_1 , яку було призначено головою інвентаризаційної комісії, неякісно було проведено інвентаризації за 2021, 2022, 2023 роки, що призвело до внесення неправдивих даних до фінансової світності та як наслідок порушення ведення бухгалтерського обліку. Зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення було складено після встановлення даних особи, яка притягається до відповідальності, якій при складанні протоколу було роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ст. 63 Конституції України.

Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якому остання заперечувала проти позиції відповідача, викладеної у відзиві.

Свою позицію, окрім зазначеного раніше, позивач обґрунтовувала тим, що відповідачем допущено порушення при провадженні у справі про адміністративне правопорушення про що було зазначено у позові. Крім того, зазначила, що відповідачем несвоєчасно подано відзив на позов, та до нього долучено докази, які не були покладені в основу оскаржуваної постанови.

Від відповідача Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області до суду надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив, у яких відповідач заперечував проти позиції позивача викладеної у відповіді на відзив.

Свої заперечення, окрім зазначеного раніше, відповідач обґрунтовував тим, що відзив на позов надано своєчасно, і до нього долучено докази, які надані через сервіс «Електронний суд» та скріплені електронним підписом.

Від позивача до суду надійшли письмові пояснення на заперечення на відповідь на відзив, у якому остання заперечувала проти позиції відповідача, викладеної у письмових запереченнях на відповідь на відзив.

Свою позицію позивач обґрунтовувала аналогічно викладеному раніше у заявах по суті справи. Зазначила, що зареєстрована у підсистемі «Електронний суд».

Дослідивши наявні у справі докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, надавши оцінку доводам, викладеним у позовній заяві на обґрунтування позовних вимог, відповіді на відзив, письмових поясненнях на заперечення на відповідь на відзив та у відзиві на позовну заяву на обґрунтування заперечення проти позову, письмових запереченнях на відповідь на відзив, - суд дійшов висновку про часткове задоволення позовної заяви, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист

Положення ст. 5 КАС України є реалізацією ч. 1 ст. 55 Конституції України, яка визначає, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у разі, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

На підставі досліджених доказів, наданих учасниками справи, судом встановлено такі обставини.

16.07.2024 начальником Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області ОСОБА_2 прийнято рішення у формі постанови про накладення адміністративного стягнення № 04-11/27/2024пн, якою ОСОБА_1 - головного інженера комунального підприємства «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-2 КУпАП та накладено на останню адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 153,00 грн.

Зі змісту зазначеної постанова вбачається таке.

Начальником Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області Вінниченкм С.А. було розглянуто матеріали справи про адміністративне правопорушення:

- протокол від 01.07.2024 № 04-11/27/2024пр;

- витяг з акта ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності від 17.05.2024 № 041105-20/7;

- копію Протоколу засідання робочої інвентаризаційної комісії КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді від 20.03.2024;

- копію запиту про надання письмового пояснення від 01.05.2024;

- копії пояснень ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ;

- копію листа від 01.07.2024 № 845/01-08; повідомлення про розгляд справи від 03.07.2024 № 041125-16/1622-2024.

Зазначені матеріали були розглянуті відносно ОСОБА_1 - головного інженера КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді.

У результаті розгляду матеріалів було встановлено порушення законодавства з фінансових питань, в частині недотримання принципів ведення бухгалтерського обліку, а саме: повноти та своєчасності відображення руху основних засобів. Що спричинено неякісним проведенням річних інвентаризацій за 2021, 2022, 2023 роки, яке призвело до неповного внесення до інвентаризаційних описів даних про фактичні залишки активів, а саме під час проведення ревізії виявлено лишки (цистерна на причепі) на загальну суму 9000,00 грн. та нестачі (2 ліфти пасажирські) на суму 5146,73 грн. (за 2023 рік). Порушення ведення бухгалтерського обліку призвело до внесення неправдивих даних до звітів «Про фінансові результати» за 2021, 2022, 2023 роки підприємства, в частині заниження основних засбів.

Також зазначено, що факти порушення зафіксовано в акті ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді від 17.05.2024 № 041105-20/7.

Вказано, що ці порушення є порушенням ч. 1, ч. 8 ст. 9, ч. 1 ст. 10 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та п. 20 розділу ІІ Наказу Міністерства фінансів України «Про інвентаризацію активів та зобов`язань» від 02.09.2014 № 879 і передбачає відповідальність згідно з ч. 1 ст. 164-2 КУпАП.

При цьому, протокол про адміністративне правопорушення від 01.07.2024 № 04-11/27/2024 містить повністю ідентичне викладення виявленого порушення із зазначенням про фіксування порушень у акті ревізії. Однак зазначено, що ці порушення є порушенням ч. 1 ст. 10 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та п. 20 розділу ІІ Наказу Міністерства фінансів України «Про інвентаризацію активів та зобов`язань» від 02.09.2014 № 879.

З огляду на наведені вище правовідносини між сторонами, з приводу яких виник спір, судом відзначається таке.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений, зокрема, Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Положеннями ст. 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, обов`язковою умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення адміністративного правопорушення та наявності у діянні особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу такого адміністративного правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ч. 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Так, посадовою особою відповідача - суб`єкта владних повноважень, якою було прийнято оскаржувану постанову ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-2 КУпАП у зв`язку із виявленням порушень ч. 1, ч. 8 ст. 9, ч. 1 ст. 10 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та п. 20 розділу ІІ Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879.

Положеннями ч. 1 ст. 164-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за приховування в обліку валютних та інших доходів, непродуктивних витрат і збитків, відсутність бухгалтерського обліку або ведення його з порушенням установленого порядку, внесення неправдивих даних до фінансової звітності, неподання фінансової звітності, несвоєчасне або неякісне проведення інвентаризацій грошових коштів і матеріальних цінностей, несвоєчасне подання на розгляд, погодження або затвердження річного фінансового плану підприємства державного сектору економіки та звіту про його виконання, перешкоджання працівникам органу державного фінансового контролю у проведенні ревізій та перевірок, невжиття заходів по відшкодуванню з винних осіб збитків від недостач, розтрат, крадіжок і безгосподарності.

Суб`єктами правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП є посадові особи підприємств, установ та організацій.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП, є суспільні відносини у сфері управління економікою та у сфері власності.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП полягає у вчиненні таких діянь:

- приховуванні в обліку валютних та інших доходів, непродуктивних витрат і збитків;

- відсутності бухгалтерського обліку або веденні його з порушенням установленого порядку;

- внесенні неправдивих даних до фінансової звітності;

- неподанні фінансової звітності;

- несвоєчасному або неякісному проведенні інвентаризацій грошових коштів і матеріальних цінностей;

- порушенні правил ведення касових операцій;

- перешкоджанні працівникам державної контрольно-ревізійної служби у проведенні ревізій та перевірок;

- невжитті заходів щодо відшкодування з винних осіб збитків від недостач, розтрат, крадіжок і безгосподарності.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП, характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Відповідно до ч. 8 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за несвоєчасне складання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку та недостовірність відображених у них даних несуть особи, які склали та підписали ці документи.

Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» для забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства зобов`язані проводити інвентаризацію активів і зобов`язань, під час якої перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан і оцінка.

Згідно з п. 20 розділу ІІ Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879, -бухгалтерською службою складаються звіряльні відомості активів і зобов`язань, у яких відображаються розбіжності між даними бухгалтерського обліку і даними інвентаризаційних описів (актів інвентаризації). Вартість лишків і нестач цінностей в звіряльних відомостях наводиться відповідно до їх оцінки в регістрах бухгалтерського обліку. На активи, що належать іншим підприємствам, складаються окремі звіряльні відомості, копії яких надсилаються власнику. Підприємства можуть утворювати уповноважені комісії (призначати відповідальних осіб) з метою аналізу результатів інвентаризації активів і зобов`язань на предмет їх відповідності критеріям визнання і оцінки, вимогам національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку у державному секторі, міжнародних стандартів та інших актів законодавства.

Щодо складу адміністративного правопорушення, винною у вчинені якого ОСОБА_1 було визнано оскаржуваною постановою судом відзначається таке.

Склад адміністративного правопорушення обов`язково має містити наступні ознаки: об`єкт правопорушення, суб`єкт правопорушення, об`єктивна та суб`єктивна сторони правопорушення.

Саме ці елементи є складовою визначення допущених порушень та визначальною умовою наявності складу адміністративного правопорушення, без встановлення яких розгляд справи по суті є неможливим.

При цьому, опис обставин правопорушення, інкримінованого особі, має містити чітке і не двозначне викладення тих обставин, які характеризують всі елементу складу адміністративного правопорушення: об`єкт, суб`єкт, об`єктивну та суб`єктивну сторони.

Це означає, що протокол та оскаржувана постанова мають містити чіткі і недвозначні відомості, зокрема, щодо часу, місця та способу вчинення інкримінованого позивачу діяння, тобто має бути зазначено, коли, де, як і які конкретні дії вчинила або не вчинила позивач.

Однак таких відомостей ані протокол, ані оскаржувана постанова не містять. Замість цього протокол в описовій частині містить лише посилання на те, що факти порушення зафіксовано в акті ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності КП «Долинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді від 17.05.2024 № 041105-20/7, а опис самого порушення викладений знеособлено, оскільки вказує лише на те, що воно було виявлено.

Оскаржувана постанова майже дослівно відтворює зміст протоколу, і також не містить опису того, коли, що саме і в який спосіб вчинила персонально ОСОБА_1 . Крім того, зі змісту оскаржуваної постанови неможливо чітко встановити, які саме протиправні діяння (правопорушення) було вчинено саме ОСОБА_1 .

За встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова є актом визнання позивача винуватою у неконкретному обвинуваченні, що є істотним порушенням права на захист як одного з процесуальних прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Суд наголошує на тому, що розгляд справи про адміністративне правопорушення не може бути зведено до автоматичного перенесення змісту протоколу про адміністративне правопорушення до постанови із зазначенням у них відсилання до акту ревізії, оскільки ці документи є різними за своїм змістом, значенням та наслідками.

Окремо судом відзначається, що відповідно до умов ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

- подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

- витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Однак, у оскаржуваній постанові, при накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 153,00 грн., зазначено, що у разі примусового виконання цієї постанови з правопорушника слід стягнути подвійний розмір штрафу у розмірі 3400,00 грн., що безумовно є недотриманням умов ст. 308 КУпАП.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

На підставі зазначеного, враховуючи встановлення судом, що оскаржувана постанова винесена з істотним порушенням норм процесуального права, що могло вплинути на її законність та обґрунтованість, суд дійшов висновку, що постанова від 16.07.2024 № 04-11/27/2024пн підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає поверненню на новий розгляд до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України, під час якого вказані вище порушення мають бути усунуті, і тому оцінка доводів сторін щодо наявності чи відсутності у діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення наразі є передчасною.

Ухвалюючи рішення у справі, суд щодо його умотивованості відзначає, що доводи сторін у даній справі оцінені судом на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин, а відтак, інші доводи зазначені ними у заявах по суті справи та заявах з процесуальних питань, які було подано до суду, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на суб`єктивному трактуванні ними фактичних обставин справи і норм матеріального права, судової практики та процесуального закону, а тому такі доводи враховуючи, зокрема, практику Європейського суду з прав людини, не вимагають детальної відповіді або спростування.

Питання розподілу судових витрат слід вирішити відповідно до положень ст. 139 КАС України, якими, крім іншого, передбачено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, на підставі чого, враховуючи, що позов задоволено частково суд дійшов висновку, що половину понесених та документально підтверджених позивачем судових витрат, які складаються з судового збору у розмірі 605,60 грн., слід відшкодувати позивачу за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 251, 255, 286 КАС України,

ухвалив:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, - задовольнити частково.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 16.07.2024 № 04-11/27/2024пн про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-2 КУпАП, із накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 153,00 грн.

Справу про адміністративне правопорушення за протоколом від 01.07.2024 № 04-11/27/2024пр, складеним відносно ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-2 КУпАП, - надіслати до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області на новий розгляд.

У задоволені іншої частини позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 частину понесених судових витрат у справі по сплаті судового збору у розмірі 302,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду безпосередньо або через Долинський районний суд Кіровоградської області (до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи). Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч.2ст. 299 КАС України.

Учасники справи:

- позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання (перебування): АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- відповідач - Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, місцезнаходження: вул. Архітектора Паученка, 64/53, м. Кропивницький, 25006, .

Суддя О.А. Кнуров