Справа № 380/2976/24
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2024-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2024 рокуЛьвівСправа № 380/2976/24 пров. № А/857/17681/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Шинкар Т.І.,

за участю секретаря судового засідання Хомин Ю.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Явір-Інвест» на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року, прийняте суддею Мричко Н.І. о 12 годині 00 хвилин у м. Львові, повний текст складено 17 червня 2024 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Явір-Інвест» до Головного управління ДПС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ :

ТОВ «Явір-Інвест» (далі ТОВ, позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Львівській області) про скасування податкових повідомлень - рішень (ППР) від 24.10.2023 № 23196/13-01-04-10, від 24.10.2023 № 23194/13-01-04-10.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 в задоволенні позову відмовлено.

Суд виходив з того, що позивач не заперечує допущені ним порушення щодо несвоєчасної сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання та розміру штрафних санкцій.

Підставою для скасування податкових повідомлень-рішень позивач зазначає лише факт порушення податковим органом строку прийняття таких.

Однак, суд встановив, що ГУ ДПС України у Львівській області дотримано, встановлений Порядком № 1204, строк складання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Крім того, з 27 травня 2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.

Таким чином, платник податків не звільняється від відповідальності за несвоєчасну сплату підприємством, узгодженої суми податкового зобов`язання, оскільки порушення допущені не в період дії мораторію щодо застосування штрафних санкцій.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, ТОВ подало апеляційну скаргу. Вважає, що судом першої інстанції ухвалено рішення із неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

В апеляційній скарзі зазначає, що контролюючим органом вчинено порушення п. 86.8. ст. 86 ПКУ, оскільки оскаржувані податкові повідомлення рішення складені у строки, які перевищують строк у 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки.

Звертає увагу на те, що в Податковому кодексі України відсутні норми, які надають право контролюючому органу повторно притягати до відповідальності платника податків згідно того ж самого Акту перевірки, відповідно до якого уже раніше складалися податкові повідомлення- рішення.

Крім того, порушення податкового законодавства відбувалося у період серпень 2022 - червень 2023, тобто у період дії карантину та в період, коли такі штрафні санкції не застосовуються до платника податків.

Просить скасувати рішення та прийняти постанову, якою задовольнити позов.

В судове засідання для розгляду апеляційної скарги учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до ч.4 ст.229, ст.313 КАС України апеляційний суд ухвалив розгляд апеляційної скарги здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглядаючи спір, судова колегія вважає, що місцевий суд в повній мірі дослідив і оцінив обставини по справі, надані сторонами докази.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що на підставі наказу від 23.02.2024 № 938-ПП ГУ ДПС у Львівській області проведенно документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Явір-Інвест».

За результатами проведеної перевірки ГУ ДПС у Львівській області складенно Акт від 05.07.2023 № 17706/13-01-04-10 «Про результати камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток підприємств, ТОВ «Явір-Інвест» (далі - Акт перевірки). Згідно з висновками Акта перевірки, податковий орган встановив несвоєчасну сплату підприємством, узгодженої суми податкового зобов`язання, чим порушено пункт 57.1 статті 57 Податкового кодексу України.

На підставі Акта перевірки, ГУ ДПС у Львівській області винесені податкові повідомлення рішення від 02.08.2023 №17567/13-01-04-10, від 02.08.2023 №17566/13-01-04-10.

Рішенням Державної податкової служби України від 16.10.2023 № 30870/6/99-00-06-03-01-06 «Про результати розгляду скарги» скасовано в частині податкові - повідомлення рішення від 02.08.2023 № 17567/13-0104-10, від 02.08.2023 № 17566/13-01-04-10.

Відповідно до Акта перевірки №17706/13-01-04-10 від 05.07.2023 та Рішення ДПС України № 30870/6/99-00-06-03-01-06 від 16.10.2023, Головним управлінням ДПС у Львівській області 24.10.2023 винесені податкові повідомлення-рішення:

- податкове повідомлення-рішення від 24.10.2023 № 23194/13-01-04-10, згідно з яким за порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, а саме за затримку на 24, 24 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 618337,00 грн, зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 30916,85 грн;

- податкове повідомлення-рішення від 24.10.2023 № 23196/13-01-04-10, згідно з яким за порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, а саме за затримку на 188,217,160,163,123,156,155,168,80,56,74,86,94,91,87,87,92 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 2489639,29 грн, зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10% у сумі 248969,30 грн.

Рішенням Державної податкової служби України від 01.08.2024 № 380/6/99-00-06-03-01-06 «Про результати розгляду скарги» залишено без змін податкові повідомлення-рішення від 24.10.2023 № 23196/13-01-04-10, № 23194/13-01-04-10.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-17 (надалі - ПК України).

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 цього ж Кодексу визначено, що платник податків зобов`язаний, крім іншого, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим же Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно п. 57.1. ст. 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до абзаців першого-третього пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки зазначеним Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 вказаного Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України.

Відповідно до пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 вказаного Кодексу.

За приписами пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що позивач не заперечує допущені ним порушення пункту 57.1 статті 57 ПК України в частині несвоєчасної сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання та розміру штрафних санкцій. Підставою для скасування податкових повідомлень-рішень позивач зазначає лише факт порушення податковим органом строку прийняття податкових повідомлень-рішень, при цьому не спростовує доводи податкового органу по суті виявлених порушень податкового законодавства, що були встановлені у ході перевірки та зафіксовані в акті.

У постанові від 21 лютого 2020 у справі № 826/17123/18 судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду сформувала правовий висновок про те, що оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 вересня 2021 у справі № 816/228/17 виходила з того, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні та проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставою позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Львівській області на підставі Акта перевірки № 17706/13-01-04-10 від 05.07.2023, винесені податкові повідомлення рішення від 02.08.2023 № 17567/13-01-04-10, від 02.08.2023 № 17566/13-01-04-10.

Рішенням ДПС України від 16.10.2023 № 30870/6/99-00-06-03-01-06 «Про результати розгляду скарги» скасовано в частині податкові - повідомлення рішення від 02.08.2023 № 17567/13-0104-10, від 02.08.2023 № 17566/13-01-04-10.

24.10.2023 ГУ ДПС у Львівській області, відповідно до Акта № 17706/13-01-04-10 від 05.07.2023 та Рішення ДПС України № 30870/6/99-00-06-03-01-06 від 16.10.2023, складені нові податкові повідомлення - рішення: № 23194/13-01-04-10, згідно з яким за порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, а саме за затримку на 24, 24 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 618337,00 грн, зобов`язано сплатити штраф у розмірі 5% у сумі 30916,85 грн та № 23196/13-01-04-10, згідно з яким за порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України, а саме за затримку на 188,217,160,163,123,156,155, 168,80,56,74,86,94,91,87,87,92 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 2489639,29 грн, зобов`язано сплатити штраф у розмірі 10% у сумі 248969,30 грн.

Рішення Державної податкової служби України від 16.10.2023 № 30870/6/99-00-06-03-01-06 «Про результати розгляду скарги» надійшло на адресу ГУ ДПС у Львівській області 18.10.2023, що підтверджується реєстраційно - моніторинговою карткою електронного вхідного документа (арк. справи 81). Згідно з листом начальника упраління правовового забезпечення ГУ ЛПС у Львівській області від 24.10.2023 №1190/13-01-05-05-04, копію рішення ДПС України від 16.10.2023 №30870/6/99-00-06-03-01-06 «Про результати розгляду скарги ТОВ «Явір-Інвест» надано до структурних підрозділів для використання в роботі.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що ГУ ДПС України у Львівській області дотримано, встановлений Порядком № 1204, строк складання оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Додатково апеляційний суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 03.04.2018 в справі №810/5546/15 вказав на те, що єдиною підставою для скасування податкового повідомлення-рішення позивач зазначає факт порушення податковим органом строку прийняття податкового повідомлення-рішення, встановленого пунктом 86.8 статті 86 Податкового кодексу України, при цьому не спростовуючи доводи податкового органу по суті виявлених порушень податкового законодавства, що були встановлені у ході податкової перевірки та зафіксовані в акті, погодився з судами першої та апеляційної інстанцій, що прийняте податковим органом податкове повідомлення-рішення є правомірним, а недотримання строку його прийняття не може слугувати самостійною підставою для звільнення платника податку від відповідальності за податкове правопорушення.

Щодо покликання апелянта на те, що контролюючим органом вчинено порушення п. 86.8. ст. 86 ПКУ, оскільки оскаржувані податкові повідомлення рішення складені у строки, які перевищують строк у 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, то таке не заслуговує на увагу, оскільки спірні податкові повідомлення рішення винесені після відкликання податкових повідомлень рішення, прийнятих за результатами розгляду акта перевірки.

Щодо правових підстав застосування до платника податків штрафних санкцій у період дії мораторію, колегія суддів зазначає наступне.

Як було зазначено судом вище, контролюючим органом під час проведення камеральної перевірки на предмет дотримання ТОВ строків сплати відповідних сум податкових зобов`язань, встановлено несвоєчасну сплату підприємством, узгодженої суми податкового зобов`язання за період з серпня 2022 - травень 2023.

Закон № 2260-IX підпункт 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнив положеннями, відповідно до яких у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Відтак, з 27 травня 2022 припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, що відповідає висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 06.02.2024 у справі № 160/10740/23.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що в даному спірному випадку платник податків не звільняється від відповідальності за несвоєчасну сплату підприємством, узгодженої суми податкового зобов`язання, оскільки порушення допущені не в період дії мораторію щодо застосування штрафних санкцій.

З приводу покликання апелянта на повторне притягнення платника податків до відповідальності, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 56.1, 56.2 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. У разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

Згідно з пунктом 60.1. статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, зокрема, якщо контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі.

За приписами підпункту 60.1.3 пункту 60.1 статті 60 ПК України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі.

Пунктом 60.4 статті 60 Податкового кодексу України зазначено, що у випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

Наведені положення кореспондують приписам Порядку № 1204.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Порядку№ 1204 якщо за результатами адміністративного або судового оскарження грошове зобов`язання, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафна (фінансова) санкція (штраф) та пеня в тому числі за порушення норм іншого законодавства, зазначені у податковому повідомленні-рішенні, зменшуються, то шляхом опрацювання інформації підрозділів правової роботи щодо прийнятих рішень за результатами розгляду скарг в адміністративному та/або судовому порядку складається податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, зменшену суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені в тому числі за порушення норм іншого законодавства.

Відповідно до пункту 3 розділу V Порядку № 1204 у випадках, визначених підпунктами 2 і 4 пункту 1 цього розділу, податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним з дня отримання платником податків податкового повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, суму зменшення (збільшення) податкових зобов`язань та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та пені, в тому числі за порушення норм іншого законодавства.

За правилами пункту 7 розділу II Порядку податкові повідомлення-рішення згідно з пунктами 4-6 цього розділу складаються контролюючим органом, який склав попереднє податкове повідомлення-рішення, протягом 3 робочих днів з дня, що настає за днем отримання таким контролюючим органом рішення за результатами адміністративного, судового оскарження або іншого рішення про скасування раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів приходить до висновку про те, що податкове повідомлення-рішення, яке містить зменшену суму грошового зобов`язання, є рішенням, що складається на виконання вимог законодавства у зв`язку зі зменшенням судом суми грошового зобов`язання і не містить в собі нових підстав для визначення такого зобов`язання, а також не є повторним притягненням до відповідальності.

Додатково колегія суддів звертає увагу на те, що Верховний Суд у постанові від 06 червня 2023 у справі №280/4556/19 прийшов до висновку про те, що помилковими є доводи позивача, що фактично були підтримані судами попередніх інстанцій, та які наведені і у відзиві на касаційну скаргу, що оскільки встановлено протиправність первинного податкового повідомлення - рішення та втрату ним регулюючої дії ще до дати прийняття оскаржуваного в цій справі похідного податкового повідомлення-рішення, то відповідно контролюючий орган безпідставно застосував штраф, передбачений абзацом другим пункту 120-1.2 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Явір-Інвест» залишити без задоволення, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 червня 2024 року у справі №380/2976/24 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 13.09.2024.