Справа № 520/16354/24
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору

16 вересня 2024 р.Справа № 520/16354/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Катунова В.В.,

Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши клопотання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2024 по справі № 520/16354/24

за позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2024 задоволено позов Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу на вказане судове рішення, яка також містить клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Частиною 1 статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Клопотання про відстрочення сплати судового збору обґрунтоване тим, що відповідач у зв`язку з воєнним станом, втратою доходів має скрутне матеріальне становище .

Перевіряючи обґрунтованість таких доводів, колегія суддів враховує, що частиною 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В силу частини 2 цієї норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, суд наділено повноваженням звільнити від сплати судового збору сторону, яка звертається до суду або зменшити розмір судового збору.

При цьому, законодавець визначив вичерпний перелік умов, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору або зменшення розміру належних до оплати судових витрат. Так, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, в якому навести обставини щодо її майнового стану. Такі обставини повинні бути підтверджені належними та допустимими доказами. На підставі таких доказів суд приймає відповідне рішення.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

Правова позиція з цього питання викладена в ухвалі Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №340/741/20.

Колегія суддів зазначає, що підставою для застосування положень статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути відомості (довідка) про розмір сукупного доходу (із всіх джерел) відповідача за весь попередній рік, а також інші докази, якими об`єктивно підтверджується майновий стан відповідача.

В свою чергу, відповідачем не надано жодних документів, з яких можливо було б встановити розмір отриманого відповідачем доходу, які б надали суду можливість встановити його матеріальний стан, а саме наявність або відсутність достатніх коштів для сплати судового збору.

Необхідність підтвердження неможливості сплатити судовий збір підтверджується правовими позиціями, викладеними у судових рішеннях Верховного Суду від 10 жовтня 2019 р. по справі №215/3329/19, від 16 жовтня 2019 року у справі №215/5288/18, від 17 жовтня 2019 р. у справі №215/3786/18, від 18 жовтня 2019 р. у справі №215/5427/18.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Керуючись ст. ст. 132, 133 КАС України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.С. Чалий З.Г. Подобайло