Справа № 160/14379/24
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2024-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Рябчук О.С.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку письмового провадження у місті Дніпрі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
03.06.2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, з вимогами:
- визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу №29 від 15.05.2024 року Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та п.3 ч.4 ст.15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що оскаржувана постанова Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про накладення штрафу прийнята на підставі п.6 ч. 4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та п. 3 ч. 4 ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та відповідно до протоколу № 000658 від 03.05.2024 р. визначено як недопущення до проведення перевірки характеристик продукції та не виконано законні вимоги посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд. Проте, відповідачем не взято до уваги, що позивач листом від 07.05.2024 року, просив управління повідомити інформацію, а саме, якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка, в чому полягає виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені, на підставі яких розпорядчих документів відповідача проводиться перевірка та кому доручено її проводити, а також долучив Декларацію про відповідність продукції гармонізованим європейським стандартам та відповідність продуктів вимогам технічних регламентів. Крім того, зазначив, що відповідачем не враховано пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам, передбачений ст. 5 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Відповідач у спірних правовідносинах цієї вимоги закону не дотримався і у своїх рішеннях не навів жодних мотивів з приводу співвідношення змісту та характеру діяння та величини ступеня суспільної небезпеки скоєного правопорушення скаржником з суворістю найтяжчої із можливих до застосування розмірів санкцій. При цьому, свій висновок про начебто порушення, допущені позивачем, відповідач обґрунтовує виключно посиланням на процедурне порушення, а саме ненадання документів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.06.2024 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 01.07.2024 року за наявними у справі матеріалами.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2024 р. позовну заяву залишено без руху у зв`язку з невідповідністю позову вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.
Позивачу запропоновано усунути недоліки позову протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення позову без руху, а саме: сплатити судовий збір за подання позову та надати суду оригінал квитанції у розмірі 2422,40 грн., або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2024 р. отримано позивачем на його електронну адресу, про що свідчить довідка наявна у матеріалах справи.
10.06.2024 р. до суду надійшла заява: про усунення недоліків, а саме сплату судового збору у розмірі 2422,40 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.09.2024 р. задоволено заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ч.1 ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 4 статті 243 КАС України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» 09.10.2017р. зареєстроване як юридична особа за адресою: Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул. Шевченка, будинок 18, квартира 6, основним видом діяльності підприємства є оптова торгівля іншими товарами господарського призначення (46.49).
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на підставі даних, внесених до автоматизованої системи ринкового нагляду прийнято рішення про проведення позапланової (за ланцюгом постачання) перевірки ТОВ «Інженерні світлотехнічні технології» за місцем знаходження органу ринкового нагляду за адресою: м. Дніпро вул. Філософська, 39-А з 30.04.2024 по 03.05.2024.
30.04.2024 Головним управлінням видано наказ №308-ПО про проведення позапланової перевірки, згідно з яким необхідно провести позапланову перевірку характеристики продукції, а саме: лампа світлодіодна LUXEL LED-064-NЕ, 12Вт, A60, Е27, 4000К у Позивача у строк з 30.04.2024 по 03.05.2024.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області засобами поштового зв`язку на адресу ТОВ «Інженерні світлотехнічні технології», згідно з даними Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, (м. Дніпро, вул. Шевченка, б. 18, кв. 6.) направлено Вимогу №Вих-5.1/5442 від 02.04.2024, в якій відповідач зазначає про необхідність керівнику або уповноваженій особі позивача у термін з 30.04.2024 по 03.05.2024 об 11-00 годині з`явитися до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції. Разом з тим, відповідно до вимог п.п. 1-6 ч. 7 ст. 23 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» позивачу необхідно було надати наступні документи: декларацію про відповідність продукції (лампа світлодіодна LUXEL LED-064-NЕ, 12Вт, A60, Е27, 4000К); супровідну документацію, що додається до відповідної продукції; документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо).
Також, позивачу необхідно було надати: реєстраційні документи ТОВ «Інженерні світлотехнічні технології»; документи, що засвідчують особу, а в разі залучення представника, документ, що посвідчує уповноважену особу та її повноваження (паспорт громадянина України, наказ про призначення на посаду, довіреність, тощо).
Також цією Вимогою позивач повідомлений, що «у разі невиконання законних вимог органу ринкового нагляду щодо проведення перевірки та ненадання передбаченої законодавством України інформації, надання недостовірної інформації чи створення інших перешкод для виконання обов`язків, покладених на Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області до Позивача будуть застосовані санкції, передбачені п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
Вимога Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області № Вих-5.1/5442 від 11.04.2024, отримана ТОВ «Інженерні світлотехнічні технології» 23 квітня 2024 року, що позивачем не заперечувалось.
Представник ТОВ «Інженерні світлотехнічні технології» до Головного управління не з`явився.
Позивач направив лист №18/07/05 від 07.05.2024р., у яковому зазначив, що вимогу отримав лише 23 квітня 2024 року, а також вказав про необхідність повідомлення якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка, в чому полягає виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені, на підставі яких розпорядчих документів Відповідача проводиться перевірка та кому доручено її проводити, а також було додано Декларацію про відповідність UA.TR.YT.D.032001-24-3 від 20.03.2024р.
За виявленим фактом порушення законодавства було складено Протокол № 000658 від 03.05.2024р. про виявлені порушення та Акт перевірки характеристики продукції № 000658 від 03.05.2024р., які були направленні на адресу позивача.
Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області на підставі Акту перевірки характеристики продукції від 03.05.2024 № 000658 та Протокол від 03.05.2024 № 000658 про виявлені порушення, прийняло Постанову про накладення штрафу № 29 від 15.05.2024 року на позивача було накладено штраф у розмірі 10 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, за порушення вимог п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону № 2735-VI та п. 3, ч. 4 ст.15 Закону № 2736-VI.
Позивач, не погодившись із вказаною постановою, звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Питання проведення планових перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульоване Законами України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та «;Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Згідно статті 3 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.
Відповідно до абз. 8 ч.1 ст. 1 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Встановлені вимоги - це вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами (абзац 2 частини першої статті 1 Закон).
Відповідно до положень вищезазначеної статті Закону орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до Закону (далі - орган ринкового нагляду).
У разі, якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" повноваження також через свої територіальні органи, термін "орган ринкового нагляду" позначає також його територіальні органи.
Сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.
З метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (пункти 4, 6, 11 частини першої статті 11 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції").
Питання проведення планових перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульовано Законами України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та «;Про загальну безпечність нехарчової продукції".
Частинами 1 та 2 статті 20 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" передбачено, що ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.
Секторальні плани ринкового нагляду затверджуються відповідними органами ринкового нагляду не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (частина 8 статті 20).
Частиною першою статті 22 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно частини другої статті 23 Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції", при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Відповідно до частини третьої та шостої статті 23 Закон України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.
Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про попадання на ринок продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
Отже, позапланова перевірка органами державного ринкового нагляду проводиться не стосовно суб`єкту господарювання, а стосовно продукції, характеристики якої перевіряються.
При цьому, законодавством передбачено, що для проведення перевірки характеристик продукції достатньо пред`явити лише службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. Пред`явлення інших документів, листів, погоджень, попереджень на проведення перевірки, а також повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про проведення такої перевірки законодавством не передбачено.
У межах спірних правовідносин посадовими особами відповідачем було призначено позаплановий захід імпортера продукції (ламп ТМ «LUXEL») ТОВ «Інженерні Світлотехнічні Технології», тобто підприємство, яке ввело продукцію в обіг, у зв`язку з чим було запрошено представника позивача за адресою органу: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А, у період з 30.04.2024 по 03.05.2024року, для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції із наданням відповідних документів.
Проте, позивач свого представника для проведення такого заходу у зазначений період не направив, що Товариством не заперечується.
Водночас, судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що позивач, отримавши вимогу 23 квітня 2024 року, документи, які були визначенні для подання до Головного управління, зокрема декларацію про відповідність продукції (лампа світлодіодна LUXEL LED-064-NЕ, 12Вт, A60, Е27, 4000К); супровідну документацію, що додається до відповідної продукції; документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо) не надав.
Отже, представник Товариства повідомлений про необхідність з`явився до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції у термін з 30.04.2024 по 03.05.2024 року, не з`явився, та документи, які були визначенні у вимозі не надав, що свідчить про створення перешкоди в проведенні перевірки характеристик продукції та невиконані встановлені Законом вимоги посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд.
Суд, зауважує, що постанова Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 і від 3 травня 2022 р. № 550» від 11 серпня 2023 р. № 852 поновлено здійснення заходів державного ринкового нагляду та державного контролю нехарчової продукції щодо побутових ламп неспрямованого випромінення в частині їх відповідності вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою КМУ від 14 серпня 2019 р. № 734 і Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою КМУ від 3 жовтня 2018 р. № 804.
Оскільки, лампи неспрямованого випромінення відіграють важливу роль у побуті та промисловості, а їх правильний вибір та використання можуть мати значний вплив на енергоефективність та екологічність.
Однак, небажання позивача сприяти проведенню перевірки характеристик продукції з метою виявлення продукції, яка при її використанні за призначенням за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні не відповідає енергоефективність та екологічність, є недопустимим.
Позивач отримав вимогу 23 квітня 2024 року, тобто за тиждень до початку її перевірки з 30.04.2024року.
Відповідно до п.6 ч.4 ст.44 Закону № 2735-VI створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Разом з тим, ч. 6 ст. 44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" передбачено, що справи про накладення штрафів за порушення, визначені цією статтею, розглядаються керівниками органів ринкового нагляду або їх заступниками відповідно до їх компетенції. Про вчинення порушень, зазначених у цій статті, посадові особи органів ринкового нагляду, що виявили правопорушення, складають протокол на підставі документів, що містять інформацію про походження продукції та її обіг. Протокол складається у двох примірниках, які підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду та фізичною особою, у тому числі фізичною особою-підприємцем, чи керівником юридичної особи або уповноваженою ним особою. У разі відмови фізичної особи, у тому числі фізичної особи-підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи підписати протокол, посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого протоколу відповідний запис. Один примірник протоколу вручається фізичній особі, у тому числі фізичній особі-підприємцю, чи керівнику юридичної особи або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі ринкового нагляду. Протокол разом з актом перевірки, поясненнями фізичної особи, у тому числі фізичної особи-підприємця, чи керівника юридичної особи або уповноваженої ним особи (у разі їх наявності) та документами, що стосуються справи, не пізніше наступного робочого дня за днем його складання передається керівнику чи заступнику керівника органу ринкового нагляду, які розглядають справу протягом 15 календарних днів з дня отримання протоколу та відповідних документів і приймають рішення про накладення штрафу. Кожний штраф оформляється окремою постановою. Постанова надсилається суб`єкту господарювання не пізніше наступного робочого дня за днем її оформлення.
Таким чином, Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" визначено перелік документів, які складаються у разі виявлення порушень Закону та строку прийняття рішення за результатами розгляду документів.
Отже, штраф може бути накладений лише за наявності таких обставин: наявність у органу ринкового нагляду повноважень на проведення перевірки; законного призначення перевірки; належного оформлення документів на проведення перевірки та їх пред`явлення суб`єкту господарювання; вчинення суб`єктом господарювання дій по перешкоджанню проведення перевірки.
Судом не встановлено порушень відповідачем процедури, визначеної Законом, призначення та проведення перевірки характеристик продукції.
Відповідач, приймаючи оскаржену позивачем постанову, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені діючим законодавством України.
Усі інші аргументи вивчені судом, зокрема щодо співвідношення змісту та характеру діяння та величини ступеня суспільної небезпеки скоєного правопорушення позивачем, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Водночас, суд зауважує, що позивач був повідомлений про наслідки невиконання встановлених Законом № 2735-VI вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, а п. 6 ч. 4 ст.44 Закону № 2735-VI не передбачає іншого розміру штрафу, окрім як десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
При цьому, суд враховує, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія A, №303-A, п.29).
Крім того, згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Суд зазначає, що всі інші аргументи сторін досліджені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки наведених висновків суду не спростовують.
Підсумовуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених висновків в цілому, суд дійшов до висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.
Підстави для розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, відсутні, оскільки у задоволенні позову відмовлено.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови - рішення відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук