Справа № 380/8328/24
Суддя: Костецький Назар Володимирович
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

11 вересня 2024 рокусправа № 380/8328/24
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Костецького Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження питання про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення і поновлення на роботі, -

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправним і скасувати наказ № 58 від 30.01.2024 року «Про застосування до працівників УПП у Львівській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним і скасувати наказ № 482 о/с від 25.03.2024 року «По особовому складу»;

- поновити його, інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 УПП у Львівській області ДПП лейтенанта поліції, на роботі;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 22.04.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 04.07.2024 здійснено перехід із спрощеного позовного провадження до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 17.07.2024.

В підготовчі засідання 17.07.2024, 31.07.2024, 11.09.2024 позивач не з`явився, явку уповноваженого представника не забезпечив, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце їх проведення. Відповідно до рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення №096, №140, №078, судові повістки та поштова кореспонденція суду вручені представнику позивача 09.07.2024, 23.07.2024 та 06.08.2024 відповідно.

Позивач не звертався до суду із клопотаннями про відкладення підготовчого засідання або розгляду справи за його відсутності. Про причини неявки в підготовчі засідання позивач суд не повідомив.

З огляду на викладене, із врахуванням вимог ч.ч. 1, 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд перейшов до розгляду питання про залишення позову без розгляду в порядку письмового провадження.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду, суд керувався таким.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України. Так, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується з положеннями ст. 240 КАС України, якою визначено, що позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторне неприбуття позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин, за умови належного його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, за відсутності заяви про розгляд справи без участі позивача та за умови неможливості розгляду справи за його відсутності.

При цьому, неприбуття у підготовче засідання чи у судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце розгляду справи, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге (на два чи більше підготовчих засідань/судових засідань підряд) не прибули на розгляд справи, і в суду є достовірні дані (докази) про те, що обидва рази позивач належним чином повідомлений про розгляд справи.

Так, позивач в підготовчі засідання, призначені на 17.07.2024, 31.07.2024, 11.09.2024 не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Суд зауважує, що ним вжито усіх можливих заходів з метою вручення позивачу судових повісток у вказаній справі.

Суд наголошує, що у відповідності до норм ст. 195 КАС України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості. Тобто, якщо учасник процесу не має можливості з`явитися до суду, то законодавець передбачив для нього можливість взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Особливо це стосується випадків, коли одна із сторін процесу перебуває в іншому місті або області.

Водночас, позивач своїм правом на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, наданим статтею 195 КАС України, не скористався.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що суд, який добросовісно інформує учасника справи з наміром забезпечити здійснення правосуддя, не повинен нести «ризик незнання» учасника, який надав суду свої номери та адреси, але не користується чи не стежить за ними.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Тойшлер проти Германії» від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

В силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 цієї Конвенції.

ЄСПЛ у рішеннях також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

ЄСПЛ у рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03) вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Така позиція кореспондує висновку ЄСПЛ у рішенні від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України» (заява № 18986/06), де, серед іншого, зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд вважає за необхідне зазначити, що реалізація права доступу до правосуддя не може нівелювати вимоги закону про належну процесуальну поведінку учасників справи, виконання покладених на них обов`язків задля належної реалізації цього права, а також має розглядатися також через призму додержання судом розумних строків розгляду справи та принципу правової визначеності у певних правовідносинах, які у цій справі стали спірними.

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та активна роль в судовому розгляді справи для забезпечення найкоротшого строку вирішення спору та усунення обставин, що призводять до затягування адміністративного процесу.

Вказана позиція суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.04.2018 у справі №800/482/17, від 17.04.2018 у справі №815/468/15, від 30.05.2018 у справі №817/3419/15, від 20.06.2018 у справі №809/2113/13-а.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, ЄСПЛ у рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи систематичні неявки належно повідомленого позивача у підготовчі засідання без поважних на те причин, зважаючи на тривалість судового провадження в даній справі, беручи до уваги, що неявка позивача у судове засідання перешкоджає розгляду справи, а також відсутність будь-яких клопотань та заяв від позивача про розгляд справи за його відсутності, суд робить висновок про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, слід зазначити, що за приписами ч. 4 ст. 240 КАС України залишення позову без розгляду не позбавляє особу можливості повторного звернення до суду з таким позовом та навести, у випадку пропуску строку звернення до адміністративного суду, обґрунтування причин його пропуску та доводи щодо їх поважності з наданням належних доказів.

Керуючись статтями ст.ст. 240, 241, 248, 256, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

у х в а л и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення і поновлення на роботі - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Відповідно до статті 297 КАС України ухвала суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено 11.09.2024 року.

СуддяКостецький Назар Володимирович