Справа № 340/5965/24
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5965/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду НАУМЕНКО В.В. розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Олександрійський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області (вул. 6-го Грудня, б. 138, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28000, )

про визнання дій протиправним та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, через уповноваженого представника адвоката Ісмайлову А.В., звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить:

1) визнати протиправною відмову Олександрійського відділу ДРАЦ в Олександрійському районі Кіровоградської області про встановлення батьківства ОСОБА_1 щодо дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де батьком записати ОСОБА_1 ;

2) зобов`язати Олександрійський відділ ДРАЦ в Олександрійському районі Кіровоградської області внести відомості до Свідоцтва про народження дітей: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де батьком записати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Згідно з пунктом 4 частини 5 вказаної статті КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Згідно пункту 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Натомість, позивач в основній позовній вимозі просить визнати протиправною відмову Олександрійського відділу ДРАЦ в Олександрійському районі Кіровоградської області про встановлення батьківства ОСОБА_1 , щодо дітей ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 . При цьому не зазначає, коли саме ним була отримана така відмова.

Матеріали позовної заяви містять лист Олександрійського відділу ДРАЦ в Олександрійському районі Кіровоградської області від 23.07.2024 року №1480-3314-10, у якому йдеться про відсутність підстав для встановлення батьківства щодо ОСОБА_3 .

Будь яких доказів наявності правовідносин з питань встановлення батьківства щодо ОСОБА_2 матеріали позову не містять.

Позовна заява не містить інформації про дії відповідача, які позивач вважає протиправними, зокрема - відомостей про час (дату) їх вчинення, що в свою чергу перешкоджає, серед іншого, визначенню строку для звернення до суду з цим позовом.

Частиною 1 статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що поняття «дії» передбачає певні активні вчинки, а «бездіяльність» - пасивну поведінку суб`єкта владних повноважень, невчинення будь-яких дій ані правомірних, ані протиправних.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Частиною 1 статті 3 КАС України визначено, що порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, КАСУ та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Натомість представник позивача, не зважаючи на звернення з цією позовною заявою до адміністративного суду, у позові посилається виключно на норми Цивільного та Цивільного процесуального кодексів.

Таким чином, позивачу необхідно, насамперед, уточнити позовні вимоги та конкретизувати їх за змістом, відповідно до характеру цих вимог, зокрема для встановлення відповідності строку звернення позивача з даними позовними вимогами в межах, визначених правовими положеннями адміністративного судочинства.

Отже, позовні вимоги підлягають уточненню шляхом надання до суду уточненої позовної заяви та доказів, в частині заявлених позовних вимог з урахуванням приписів КАС України, за необхідності уточнити перелік доданих документів.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 120, 122, 160, 161, 170, 171 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву, про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО