Справа № 340/5908/24
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2024-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 вересня 2024 року справа № 340/5908/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі Центр) про визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Центру про визнання протиправною бездіяльності щодо нарахування і виплати грошового забезпечення, грошової допомоги для оздоровлення, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, компенсації невикористаної щорічної основної і додаткової відпустки, одноразової грошової допомоги при звільненні, премії за період з 25 лютого 2022 року по 20 травня 2023 року у належному розмірі.

Водночас просить суд зобов`язати відповідача перерахувати і виплатити кошти.

Разом з тим просить суд зобов`язати Центр видати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення і направити до пенсійного органу, не зазначивши за який рік.

Також просить суд поновити строк звернення до суду.

Зазначає, що проходив військову службу до 31 серпня 2023 року.

Повідомив, що Центр при виплаті коштів не вказав, який розмір прожиткового мінімуму був застосований при розрахунку грошового забезпечення і інших видів виплат.

Стверджує, що сподівався на добросовісність відповідача.

Зазначає, що дізнався про порушене право, отримавши відповідь Центру на адвокатський запит.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд зробив висновок про залишення позову без руху з таких підстав.

Так, ОСОБА_1 проходив службу у Центрі до 31 серпня 2023 року.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції станом на 19 липня 2022 року) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до спірних правовідносин поширюється строк звернення до суду.

Приписами частини 5 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Питання стосовно строку звернення до суду у справах щодо виплати заборгованості з грошового забезпечення військовослужбовців при звільненні досліджував Верховний Суд і зробив такий висновок (постанова від 25 квітня 2023 року у справі №380/15245/22).

38. Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд, зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, наголошує, що положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

39. Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

40. Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

40.1. Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

42. Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Суд погоджується з правовим висновком Верховного Суду.

Отже, строк звернення до суду становить 3 місяці з дня ознайомлення з наказом про звільнення, оскільки містить перелік належних виплат при звільненні.

Позов подано до суду 06 вересня 2024 року.

Отже, пропущений строк звернення до суду.

Водночас суд зазначає наступне.

3-ох місячний строк звернення до суду стосовно виплати працедавцем коштів бере відлік з дня звільнення з військової служби.

Під час проходження військової служби обов`язок Центру виплатити грошове забезпечення не може бути обмежено жодним строком.

При звільненні військовослужбовець має право на усі виплати з грошового забезпечення, які набув під час проходження військової служби.

Строк звернення до суду у 3 місяці не є строком, зі спливом якого працедавець звільняється від обов`язку провести повний розрахунок при звільненні, навіть, якщо заборгованість виникла за періоди, що мали місце за 3 і більше місяців до дня звільнення.

Заява про поновлення строку звернення до суду не місить поважних причин пропуску строку звернення до суду.

У наказі про звільнення зі служби чітко зазначено про кошти, які належать при звільненні.

Серед цих виплат немає тих, які зазначені у позовних вимогах.

Тому позивач міг чітко виявити ознаки порушеного права у день звільнення з військової служби.

З дня звільнення зі служби було достатньо часу звернутися до суду у встановлений законом строк.

Відповідно до приписів частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Водночас приписами пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У вимозі позовної заяви щодо зобов`язання Центру видати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення і направити до пенсійного органу ОСОБА_1 не зазначив дату (не зазначено рік), на яку треба обчислити грошове забезпечення для перерахунку пенсії.

Тому позивач має уточнити вимогу в цій частині позову.

Отже, позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених приписами статі 161 КАС України.

Тому заяву належить залишити без руху відповідно до приписів частини 1 статті 169 КАС України, надавши позивачу час для усунення недоліку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.123, 160-161 і 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліку і зазначення інших підстав пропуску строку звернення до суду протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала не може бути оскаржена.

Ухвала набирає законної сили після підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ