Справа № 280/8225/23
Суддя: Юрченко В.П.
Дата ухвалення: 2024-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 вересня 2024 року

м. Київ

справа №280/8225/23

адміністративне провадження №К/990/34654/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Юрченко В.П.,

суддів: Гімона М.М., Васильєвої І.А.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.01.2024 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі №280/8225/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мелітопольський ливарний завод» до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Головного управління ДПС у Запорізькій області, Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мелітопольський ливарний завод» звернулося до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо не внесення до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування інформації щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування позивача по декларації з ПДВ за січень 2022 року в сумі 668 573,00 грн;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області внести до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування всі необхідні дані, у тому числі щодо дати закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення від 12.08.2022 № , узгодженої суми бюджетного відшкодування в розмірі 668 573,00 грн по декларації з ПДВ за січень 2022 року;

- стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Запорізькій області на користь позивача бюджетну заборгованість з відшкодування податку на додану вартість у розмірі 668 573,00 грн та пеню, нараховану на суму бюджетної заборгованості з податку на додану вартість, у сумі 110 451,92 грн;

-стягнути на користь позивача з Головного управління ДПС у Вінницькій області судовий збір у сумі 13 841,85 грн, сплачений при поданні позову, та суму 2 684,00 грн, сплачену при поданні заяви про збільшення позовних вимог;

-стягнути на користь позивача з Головного управління ДПС у Вінницькій області витрати на правничу допомогу в розмірі 8 000,00грн.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 23.01.2024, залишеним без змні постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Вінницькій області щодо не внесення до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування інформації щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування у розмірі 668573,00грн., яка виникла на підставі декларації ТОВ «Мелітопольський ливарний завод» з податку на додану вартість за січень 2022 року. Зобов`язано Головне управління ДПС у Запорізькій області внести до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування всі необхідні дані про узгодженість бюджетного відшкодування у розмірі 668573,00грн., яка виникла на підставі декларації ТОВ «Мелітопольський ливарний завод» з податку на додану вартість за січень 2022 року. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Вінницькій області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мелітопольський ливарний завод» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 684,00грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00грн (п`ять тисяч гривень 00 копійок).

10.09.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.01.2024 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі № 280/8225/23, в якій скаржник просить скасувати оскаржувані рішення та відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

При вирішенні питання щодо відкриття касаційного провадження, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною першою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції ухвалене та набрало законної сили 21.05.2024, повний текст складено цієї ж дати. Тобто, скаржником пропущено процесуальний строк касаційного оскарження судових рішень.

У зв`язку з пропуском зазначеного процесуального строку, скаржником в касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, в обґрунтування якого не зазначено умотивованих доводів щодо поновлення такого строку.

Суд звертає увагу податкового органу на те, що відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналіз положень статей 5, 13, 328, 329 КАС України дозволяє дійти висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в касаційному порядку у строк встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Згідно з частиною третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави вказані нею у заяві визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути виявлені недоліки, шляхом надання до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 КАС України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.01.2024 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 21.05.2024 у справі №280/8225/23 - залишити без руху, надавши скаржнику строк тривалістю десять днів для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Після усунення недоліків касаційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Роз`яснити заявнику касаційної скарги, що у разі невиконанні вимог цієї ухвали, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.П. Юрченко

М.М. Гімон

І.А. Васильєва ,

Судді Верховного Суду