Справа № 280/2689/24
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2024-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2024 року Справа № 280/2689/24 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В., за участю секретаря судового засідання: Горенко В.Р., представника позивача: Садової А.В., представника відповідача: Анісімова Д.Д., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» (далі - позивач) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - відповідач, НКРЕКП), в якій позивач просить суд, визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №521 від 12.03.2024 «Про накладення штрафу на ПАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії».

Позовну заяву подала до суду представник позивача адвокат Садова А.В., на підтвердження повноважень надана довіреність від 21 грудня 2023 року №324.

Позивачем сплачений судовий збір у розмірі 3372,12 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач вважає, що постанова, прийнята НКРЕКП за наслідками проведення позапланової невиїзної перевірки НКРЕКП є незаконною, необґрунтованою та підлягає скасуванню з наступних підстав. Під час розгляду питання про призначення позапланової невиїзної перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго» позивачем заявлено клопотання від 27.12.2023 № 001-33/2515 про проведення позапланової перевірки НЕК «Укренерго», яке вмотивовано тим, що бездіяльність НЕК «УКРЕНЕРГО» перешкоджає дотриманню ПАТ «Запоріжжяобленерго» законодавства про ринок електричної енергії, а отже дії ПАТ «Запоріжжяобленерго» знаходяться у повній залежності від дій/бездіяльності «НЕК «Укренерго». Доводи, викладені у зверненні ПАТ «Запоріжжяобленерго» від 27.12.2023 № 001-33/2515 щодо бездіяльності НЕК «УКРЕНЕРГО» доводять необґрунтованість звернення про порушення ПАТ «Запоріжжяобленерго» законних прав НЕК «Укренерго», а отже його безпідставність і, як наслідок, незаконність прийнятого рішення про проведення позапланової перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго». Лист НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942 за своїм змістом не відповідає вимогам пункту 2.2.3 глави 2.2 розділу ІІ Кодексу комерційного обліку електричної енергії та не містить конкретного та чітко визначеного строку чи терміну надання інформації. ПАТ «Запоріжжяобленерго» надало відповідь на лист НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942 листом від 10.05.2023 № 007-007/2694, а саме: у найкоротший термін як у оператора системи розподілу (ОСР) виникла підозра про настання обставин, з якими НЕК «Укренерго» пов`язувало необхідність надання інформації на свій запит. Комісія з проведення перевірки за результатами аналізу інформації, зазначеної у листах Товариства від 30.05.2023 № 007-63/3069 та від 31.10.2023 № 007-007/5471, помилково дійшла висновку, що об`єкти виробництва електричної енергії з відновлювальних джерел працювали несинхронно з Об`єднаною енергетичною системою України (далі - ОЕС України) лише на тій підставі, що вони розташовані на тимчасово неконтрольованій території, а ПАТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО», як Постачальник Послуг Комерційного Обліку (ППКО), протягом 2022 року здійснювало завантаження в систему управління ринком (до платформи ММS) невалідовані дані комерційного обліку щодо помісячних обсягів відпуску та споживання електричної енергії цими об`єктами. ПАТ «Запоріжжяобленерго» в поясненнях відзначило, що Регулятором в акті зроблено помилковий висновок про те, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» з липня 2022 було обізнано та завантажувало в систему управління ринком (до платформи MMS) дані комерційного обліку щодо місячних обсягів відпуску та споживання електричної енергії виробниками з відновлювальних джерел енергії, розташованих на тимчасово неконтрольованій території та які з липня 2022 працювали несинхронно з ОЕС України. Залишається неврегульованим на нормативному рівні питання щодо формування інформації обсягів прийому/віддачі електричної енергії від учасників ринку до/з мереж розташованих на тимчасово окупованій території та здійснення відповідних розрахунків між учасниками ринку. З метою врегулювання даного питання, ПАТ «Запоріжжяобленерго» неодноразово зверталось до Регулятора з листами від 23.11.2022 №001-33/2557, 23.12.2022 №001-008/2811, 10.01.2023 №001-33/51, 14.02.2023 №001-33/363, 24.02.2023 №001-32/464, 08.05.2023 №007-007/2638, 24.10.2023 №001-33/2190. Питання щодо обсягів прийому/віддачі електричної енергії від учасників ринку до/з мереж розташованих на тимчасово окупованій території та здійснення відповідних розрахунків між учасниками ринку не було врегульовано на нормативному рівні. ПАТ «Запоріжжяобленерго» не є суб`єктом встановлення синхронного/ асинхронного режиму роботи електроустановки із ОЕС України, а належним суб`єктом для встановлення синхронності/асинхронності роботи об`єктів генерації електричної енергії з ОЕС України є НЕК «Укренерго». ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх адміністратору комерційного обліку (АКО) у відповідності до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, і Регулятором під час перевірки не було встановлено та не доведено протилежне. ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження даних комерційного обліку, які пройшли валідацію. Висновок про те, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження невалідованих даних комерційного обліку, лише на тій підставі, що об`єкти були розташовані на тимчасово неконтрольованій території з липня 2022 за відсутності інформації про їх несинхронну роботу з ОЕС України, за період з липня 2022 по травень 2023, є необґрунтованим та безпідставним. НЕК «Укренерго» не виконано вимоги підпункту 6.3.4 пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу систем передачі, не затверджено форми документів, щодо подання яких порушено питання проведення перевірки. Позивач просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 29 березня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідач позов не визнав, 15 квітня 2024 року подав відзив на позовну заяву, в якому не погоджується з усіма обставинами, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача з наступного. До НКРЕКП надійшли листи НЕК «Укренерго» від 04.10.2023 № 01/50022 та від 18.10.2023 № 01/53419 щодо ненадання ПАТ «Запоріжжяобленерго» інформації на запити НЕК «Укренерго», достовірних даних комерційного обліку у період з 01.01.2022 по 31.12.2022 та інформації, яка має надаватись відповідно до положень Кодексу системи передачі. За результатом розгляду листів НЕК «Укренерго» від 04.10.2023 № 01/50022 та від 18.10.2023 № 01/53419, Комісією прийнято постанова НКРЕКП від 27.12.2023 № 2587 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго» (Постанова №2587). Прийняття НКРЕКП рішень про накладення штрафу на Ліцензіата за порушення вимог законодавства у відповідній сфері належить до виключних повноважень Комісії, а оскаржувана Постанова № 521 прийнята в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України. Надання АКО недостовірних даних комерційного обліку електричної енергії свідчить про недотримання ПАТ «Запоріжжяобленерго» вимоги підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме підпунктом 6 пункту 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО зобов`язані формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку, а отже твердження позивача, викладені у позові, є необґрунтованими, такими, що не узгоджуються із фактичними обставинами справи та положеннями законодавства України. ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження даних, наведених в таблицях 2, 3 не маючи контролю над вузлами обліку та можливості підтвердження достовірності цих даних, що в свою чергу не відповідає вимогам пунктів 9.9.2 9.9.4 глави 9.9 розділу ІХ Кодексу комерційного обліку електричної енергії згідно з якими ППКО (у ролі ОДКО) після отримання від ППКО (у ролі ОЗД) результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних та, у разі потреби, їх заміну оціночними даними, а також забезпечити зберігання, архівування, передачу валідованих даних АКО та іншим заінтересованим сторонам, зокрема електропостачальникам, відповідно до вимог цього Кодексу. НКРЕКП наголошує на безпідставності та недоречності твердження позивача, щодо бездіяльності АКО відносно розроблення порядків, які визначені пунктом 12.1.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії. Зазначені твердження жодним чином не нівелюють факт порушення позивачем вимог законодавства, не мають жодного відношення до здійснення НКРЕКП позапланової перевірки АТ «Запоріжжяобленерго» та зокрема, до прийняття оскаржуваного у даній справі рішення Регулятора. Надання ПАТ «Запоріжжяобленерго» до АКО даних щодо обсягів відпуску по об`єктах генерації суб`єктів господарювання які, за інформацією ПАТ «Запоріжжяобленерго», знаходяться (знаходились) на тимчасово окупованій території та працювали в несинхронному з ОЕС України режимі та для яких ПАТ «Запоріжжяобленерго» виступав у ролі ППКО свідчить про недотримання ПАТ «Запоріжжяобленерго» вимоги підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме пунктів 9.9.2 9.9.4 глави 9.9 розділу ІХ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, якими встановлено, що ППКО (у ролі ОДКО) після отримання від ППКО (у ролі ОЗД) результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних до їх передачі АКО та іншим заінтересованим сторонам. Відповідач просить позов залишити без задоволення.

13 травня 2024 року до суду надійшла відповідь на відзив. ПАТ «Запоріжжяобленерго» заперечує проти міркувань, наведених відповідачем у відзиві на позовну заяву, та стосовно викладених обставин пояснює наступне. ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження даних комерційного обліку, які пройшли валідацію, висновок про те, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження невалідованих даних комерційного обліку, лише на тій підставі, що об`єкти були розташовані на тимчасово неконтрольованій території з липня 2022 за відсутності інформації про їх несинхронну роботу з ОЕС України, за період з липня 2022 по травень 2023, є необґрунтованим та безпідставним. Кодекс комерційного обліку електричної енергії містить визначення поняття валідація даних комерційного обліку (валідація даних). Це процедура підтвердження постачальником послуг комерційного обліку електричної енергії придатності даних комерційного обліку для подальшої їх обробки АКО. При цьому, ні ККОЕЕ, ні інші нормативно-правові акти не містять чіткої процедури (алгоритму) перевірки та встановлення придатності для їх подальшої обробки. За відсутності порядку, що визначає процедуру валідації даних комерційного обліку, відсутні підстави вважати, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження даних комерційного обліку, які не пройшли валідацію. Комісією з перевірки встановлено, що листом від 31.10.2023 №007-007/5471 ПАТ «Запоріжжяобленерго» не надало до НКРЕКП підтвердних документів щодо надсилання відповідних листів на адресу НЕК «Укренерго» та їх отримання. Після прийняття рішення про проведення перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго» та під час перевірки Регулятором направлялися на адресу НЕК «Укренерго» запити, на які НЕК «Укренерго» надано відповіді листами від 11.01.2024 №01/210/8 та від 14.02.2024 №01/9429. Висновки, викладені в Акті №81 є безпідставними та необґрунтованими, а в діях ПАТ «Запоріжжяобленерго» відсутні порушення підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії.

Представник позивача подала до суду клопотання, у яких просила здійснити розгляд справи у порядку загального позовного провадження та в судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідач звернувся до суду з клопотаннями про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 20 травня 2024 року подальший розгляд адміністративної справи №280/2689/24 за позовом Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 07 червня 2024 року о 14:30 год.

21 травня 2024 року судом отримані заперечення відповідача (на відповідь на відзив), відповідач зазначає наступне. Питання надання належної правової оцінки клопотанню позивача про проведення позапланової перевірки НЕК «Укренерго» не є предметом розгляду даної справи, та не може братися до уваги судом під час надання правової оцінки правовідносинам, що стосуються предмету розгляду даної справи. Позивач у своїх листах від 30.05.2023 № 007-63/3069 та від 31.10.2023 № 007-007/5471 сам зазначає про несинхронну роботу виробників з ВДЕ з об`єднаною енергетичною системою України. Надання адміністратору комерційного обліку (АКО) недостовірних даних комерційного обліку електричної енергії свідчить про недотримання АТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» вимоги підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії. Позивачем не надано підтвердження надсилання листів на адресу НЕК «УКРЕНЕРГО» з інформацією надання якої передбачено положеннями підпунктів 6.3.3, 6.3.5 6.3.7 пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу системи передачі.

У зв`язку перебуванням судді у відрядженні підготовче засідання у справі перенесене на 05 липня 2024 року - 14:30 год.

04 липня 2024 року представник позивач надала до суду додаткові пояснення. ПАТ «Запоріжжяобленерго» у позовній заяві наголошувало, що законодавство, що регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії в 2022 році не містило нормативного визначення «несинхронна робота об`єктів електроенергетики». ПАТ «Запоріжжяобленерго» листом від 15.04.2024 № 001-12/325 звернулося до НЕК «Укренерго» з клопотанням повідомити з посиланням на норми законодавства, актуального на дату направлення листа НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942, значення терміну «електроустановка, що не здійснює синхронну роботу з ОЕС України» та чіткі ознаки/фактори, які дають підстави встановити/підтвердити, що електроустановка не здійснює синхронну роботу з ОЕС України.

Ухвалою суду від 05 липня 2024 року відкладене підготовче засідання на 09 серпня 2024 року - 14-00 год.

Ухвалою суду від 19 липня 2024 року продовжений строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів.

09 серпня 2024 року відповідачем надане заперечення на клопотання (заяву). НКРЕКП вважає додаткові пояснення позивача від 04.07.2024 такими, які не мають жодного відношення до предмету позову у справі №280/2689/24. Лист ПАТ «Запоріжжяобленерго» від 03.06.2024 № 007-33/2370 не відносяться до предмета доказування у справі № 280/2689/24.

Від позивача 09 серпня 2024 року надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи листа НКРЕКП від 02.07.2024 № 7045/22.3.1/7-24, карту-схему електричних мереж 35-750кВ Запорізької області, скріншоти повідомлень НЕК «Укренерго».

09 серпня 2024 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06 вересня 2024 року - 14:45 год.

У судовому засіданні 06 вересня 2024 року заслухані вступне слово та пояснення представників сторін, досліджені письмові докази, судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши вступне слово та пояснення, надані учасниками справи, безпосередньо дослідивши письмові докази, надані сторонами, суд встановив такі обставини.

До НКРЕКП надійшли листи Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (НЕК «Укренерго») від 04.10.2023 № 01/50022 та від 18.10.2023 № 01/53419 щодо ненадання ПАТ «Запоріжжяобленерго» інформації на запити НЕК «Укренерго, достовірних даних комерційного обліку у період з 01.01.2022 по 31.12.2022 та інформації, яка має надаватись відповідно до положень Кодексу системи передачі.

За результатом розгляду листів НЕК «Укренерго» від 04.10.2023 № 01/50022 та від 18.10.2023 № 01/53419, Комісією прийнято постанова НКРЕКП від 27.12.2023 № 2587 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго» (Постанова №2587).

Відповідно до Постанови № 2587, на підставі посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 27.01.2024 № 60, НКРЕКП здійснено позапланову невиїзну перевірку дотримання ПАТ «Запоріжжяобленерго» вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1470 (Ліцензійні умови з розподілу електричної енергії), за період діяльності з 01.01.2022 року по 31.01.2024 року, за результатами якої складено Акт позапланової невиїзної перевірки від 14.02.2024 № 81 (далі Акт № 81).

В Акті №81 зазначено, що за результатами перевірки НКРЕКП встановлено наявність наступних порушень вимог законодавства: підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме: підпунктів 6 та 10 пункту 2.3.1 глави 2.3 щодо обов`язку ППКО формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку; надавати АКО інформацію та пояснення, а також за дорученням АКО здійснювати заходи щодо вирішення суперечок з питань комерційного обліку електричної енергії; пунктів 9.9.2-9.9.4 глави 9.9 розділу IX Кодексу комерційного обліку, яким встановлено, що ППКО (у ролі ОДКО) після отримання результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних та, у разі потреби, їх заміну оціночними даними, а також забезпечити зберігання, архівування, передачу валідованих даних АКО та іншим заінтересованим сторонам. ППКО (у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. Якщо сформовані дані не проходять валідацію, то вони не вносяться до бази даних комерційного обліку електричної енергії та не передаються АКО. ППКО (у ролі ОДКО), що здійснює валідацію даних комерційного обліку, має негайно повідомити ППКО (у ролі ОЗД), від якого він їх отримав, про необхідність виправлення виявлених недоліків у даних комерційного обліку в найкоротші терміни. Повідомлення повинне містити інформацію щодо ТКО, дані з яких не пройшли перевірку достовірності, а також про перевірки, що не були пройдені.

На засіданні НКРЕКП за результатами розгляду Акту №81 відповідачем прийнято постанову №521 від 12.03.2024 «Про накладення штрафу на ПАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії», якою на ПАТ «Запоріжжяобленерго» накладено штраф у розмірі 281 010 (двісті вісімдесят одна тисяча десять) гривень за порушення підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії у частині надання учасникам ринку інформації, необхідної для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Вважаючи прийняту відповідачем постанову протиправною, та такою, що підлягає скасуванню позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" від 22.09.2016 року № 1540-VIII (надалі по тексту - Закон № 1540).

Відповідно до статті 1 Закону № 1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону № 1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно із статтею 3 Закону № 1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону № 1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є:

1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;

2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав;

3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;

4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;

5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.

Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

У разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

Позапланова невиїзна перевірка проводиться виключно у приміщенні Регулятора або його територіального органу.

Підставою для проведення позапланової невиїзної перевірки суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, є:

1) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірної інформації або необхідність перевірки достовірності такої інформації;

2) неподання, несвоєчасне подання, подання недостовірних даних у звітності або необхідність перевірки достовірності таких даних в установлений Регулятором строк або в інших документах;

3) неподання копій документів, засвідчених в установленому законодавством порядку, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

4) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики чи комунальних послуг, її законних прав та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення;

5) обґрунтоване звернення суб`єкта господарювання або споживача про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж, мереж централізованого водопостачання та/або водовідведення, порушення ліцензійних умов та надання документів (копій документів), що підтверджують таке порушення ліцензійних умов;

6) виявлення під час аналізу звітності або моніторингу нецільового використання коштів, передбачених встановленою структурою тарифів та/або схваленою інвестиційною програмою.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

До проведення перевірок Регулятор має право залучати представників інших державних органів, органів місцевого самоврядування за згодою керівників цих органів.

Про виявлені під час проведення перевірок факти, що можуть свідчити про порушення законодавства про захист економічної конкуренції або про наявність ознак кримінального правопорушення, Регулятор повідомляє Антимонопольний комітет України або правоохоронні органи відповідно до повноважень, встановлених законом.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Відповідальність за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг у вигляді, зокрема, санкцій та адміністративних стягнень передбачені статтею 22 Закону №1540-VIII.

Так, за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді:

1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень;

2) накладення штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Крім того, процедуру організації та проведення перевірок; порядок оформлення результатів перевірок; права та обов`язки голови та членів комісії з перевірки; права та обов`язки уповноваженої особи ліцензіата; контроль за виконанням рішень НКРЕКП; порядок застосування санкцій до ліцензіатів за порушення законодавства та ліцензійних умов установлює Порядок №428.

Відповідно до пункту 1.2. Порядку №428 (тут і надалі в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) цей порядок застосовується НКРЕКП при здійсненні контролю за дотриманням законодавства та ліцензійних умов ліцензіатами шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок.

Пунктом 7.8 Порядку №428 визначено, що у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності ліцензіата, його посадових осіб на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, та приймає рішення про застосування до ліцензіата санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи ліцензіата.

Строк внесення на засідання НКРЕКП та/або строк розгляду акта перевірки може бути продовжений за обґрунтованим клопотанням ліцензіата з метою дотримання принципів справедливості, об`єктивності та неупередженості під час прийняття рішення за результатами перевірки, але не більше ніж на 30-денний строк з дня складення акта перевірки.

Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням ліцензіата, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному вебсайті НКРЕКП до розгляду акта на засіданні НКРЕКП.

Пунктом 10.1 Порядку №428 передбачено, що у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій.

Пунктом 10.2 Порядку №428 встановлено, що при застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Пунктом 10.4 Порядку № 428 передбачено, що розмір штрафу розраховується НКРЕКП відповідно до затвердженого нею порядку (методики) визначення розміру штрафів, які накладаються НКРЕКП.

За приписами ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку електричної енергії є:

1) порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності;

2) недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

3) порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

4) крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку;

5) розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів;

6) пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку;

7) неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності;

8) необґрунтована відмова в доступі до системи передачі або системи розподілу або у приєднанні до системи передачі або системи розподілу, відмова в приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу з підстав, не передбачених Законом України "Про ринок електричної енергії", залишення оператором системи передачі або оператором системи розподілу заяви про приєднання електроустановки замовника до системи передачі або системи розподілу з будь-яких підстав без розгляду, повернення такої заяви, залишення її без руху, відмова у її прийнятті;

8-1) неоприлюднення інформації або оприлюднення недостовірної інформації про величину коефіцієнтів завантаження трансформаторних підстанцій основної мережі оператора систем розподілу напругою 35-110(154) кВ (для кожної територіальної одиниці оператора систем розподілу) інформації про лінії електропередавання та трансформаторні підстанції напругою 150(110)-35(20)-10(6)/0,4 кВ (із зазначенням інформації про завантаження геоінформаційної системи;

9) створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю);

10) порушення правил охорони об`єктів електроенергетики;

11) дії, що перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки;

12) припинення постачання електричної енергії споживачам, що не допускають порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та/або електропостачальником;

13) неукладення договорів відповідно до вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

14) пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо;

15) відмова у доступі уповноважених працівників постачальників послуг комерційного обліку до приміщень, де розташовані лічильники електричної енергії, якщо обов`язок надання такого доступу встановлений законодавством;

16) невиконання постанов, розпоряджень, наказів, рішень та приписів суб`єктів владних повноважень на ринку електричної енергії, а також створення перешкод для виконання службових обов`язків посадовими особами таких суб`єктів;

17) неподання, несвоєчасне подання або подання завідомо недостовірної інформації оператору системи передачі, оператору системи розподілу та суб`єктам владних повноважень на ринку електричної енергії, якщо обов`язковість подання такої інформації встановлена законом, а також неподання копій документів, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

18) несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики;

19) зловживання на оптовому енергетичному ринку, а саме:

порушення встановлених обмежень щодо використання інсайдерської інформації;

маніпулювання та спроби маніпулювання на ринку електричної енергії;

нерозкриття або розкриття інсайдерської інформації з порушенням встановлених для розкриття такої інформації вимог;

20) здійснення операцій відповідно до оптових енергетичних продуктів без реєстрації як учасника оптового енергетичного ринку.

У разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді:

1) попередження про необхідність усунення порушень;

2) штрафу;

3) зупинення дії ліцензії;

4) анулювання ліцензії.

Регулятор у разі вчинення правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку), беручи до уваги характер, тривалість та серйозність порушення, розмір заподіяної шкоди та розмір потенційного доходу, який міг бути отриманий внаслідок порушення, у таких розмірах:

1) до 10 відсотків річного доходу (виручки) вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання, що визначається як сумарна вартість доходу (виручки) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) всіх електроенергетичних підприємств, що входять до складу такого вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання, - на вертикально інтегрованого суб`єкта господарювання за порушення вимог щодо відокремлення і незалежності оператора системи передачі, передбачених цим Законом;

2) до 10 відсотків річного доходу (виручки) оператора системи передачі - на оператора системи передачі за порушення вимог щодо відокремлення і незалежності оператора системи передачі, передбачених цим Законом;

3) до 10 відсотків річного доходу (виручки) оператора системи розподілу - на оператора системи розподілу за порушення вимог щодо відокремлення і незалежності оператора системи розподілу, передбачених цим Законом;

3-1) до 10 відсотків від річного доходу (виручки) власника системи передачі - на власника системи передачі за порушення вимог про відокремлення і незалежність оператора системи передачі, передбачених цим Законом;

4) від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню:

а) за провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії за відсутності остаточного рішення про сертифікацію, прийнятого щодо відповідного суб`єкта;

б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню;

в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

г) за відмову в доступі до системи передачі або системи розподілу в непередбачених законом випадках, відмову у приєднанні електроустановок замовника до системи передачі або системи розподілу з підстав, не передбачених Законом України" Про ринок електричної енергії", залишення оператором системи передачі, оператором системи розподілу або оператором малої системи розподілу заяви про приєднання електроустановки замовника до системи передачі, системи розподілу або малої системи розподілу з будь-яких підстав без розгляду, повернення такої заяви, залишення її без руху, відмову у її прийнятті;

ґ) за неоприлюднення інформації або оприлюднення недостовірної інформації про величину коефіцієнтів завантаження трансформаторних підстанцій основної мережі оператора систем розподілу напругою 35-110(154) кВ (для кожної територіальної одиниці оператора систем розподілу) інформації про лінії електропередачі та трансформаторні підстанції напругою 150(110)-35(20)-10(6)/0,4 кВ (із зазначенням інформації про завантаження підстанцій та резерву потужності) з прив`язкою до географічних даних геоінформаційної системи;

5) від 1 тисячі до 10 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню:

а) за невиконання або несвоєчасне виконання рішень Регулятора, прийнятих у межах його повноважень;

б) за неподання, несвоєчасне подання або подання завідомо недостовірної інформації Регулятору, оператору системи передачі, оператору системи розподілу, якщо обов`язковість подання такої інформації встановлена законодавством, а також за неподання копій документів, пояснень та іншої інформації на законну вимогу Регулятора;

5-1) до 27000000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на учасників ринку (крім побутових споживачів):

а) за порушення встановлених обмежень щодо використання інсайдерської інформації;

б) за маніпулювання та/або спробу маніпулювання на оптовому енергетичному ринку;

5-2) до 2700000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на учасників ринку (крім побутових споживачів) - за нерозкриття або розкриття інсайдерської інформації з порушенням встановлених для розкриття такої інформації вимог;

6) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, у разі виявлення правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів, що не є учасниками оптового енергетичного ринку) у таких розмірах:

а) за ухилення від виконання або несвоєчасне виконання приписів - до 5 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

б) за неподання інформації або подання завідомо недостовірної інформації, передбаченої нормативно-правовими актами, що регулюють засади функціонування об`єднаної енергетичної системи України і постачання електричної енергії, - до 1 тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за правопорушення, передбачені цією статтею, приймається у 30-денний строк з дня складення акта перевірки чи висновку про результати розслідування зловживань на оптовому енергетичному ринку.

Застосування санкцій, передбачених цією статтею, не допускається, якщо правопорушення було виявлено через п`ять або більше років після його скоєння (у разі триваючого порушення - його припинення) або виявлення його наслідків.

За одне правопорушення на ринку електричної енергії може застосуватися лише один вид санкцій або штраф разом із зупиненням дії ліцензії.

Рішення про застосування санкцій Регулятором та штрафних санкцій центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, може бути оскаржено в судовому порядку.

Суми стягнених штрафів зараховуються до Державного бюджету України.

Суми штрафів, у разі їх несплати, стягуються у судовому порядку.

Отже, відповідач наділений повноваженням проводити перевірки позивача та застосовувати відповідні санкції.

Щодо порушення позивачем підпункту 29 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, щодо обов`язку ліцензіата надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а саме: підпунктів 6 та 10 пункту 2.3.1 глави 2.3 щодо обов`язку ППКО формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку; надавати АКО інформацію та пояснення, а також за дорученням АКО здійснювати заходи щодо вирішення суперечок з питань комерційного обліку електричної енергії; пунктів 9.9.2-9.9.4 глави 9.9 розділу IX Кодексу комерційного обліку, яким встановлено, що ППКО (у ролі ОДКО) після отримання результатів вимірювання з лічильників має провести обробку, перевірку, валідацію цих даних та, у разі потреби, їх заміну оціночними даними, а також забезпечити зберігання, архівування, передачу валідованих даних АКО та іншим заінтересованим сторонам. ППКО (у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. Якщо сформовані дані не проходять валідацію, то вони не вносяться до бази даних комерційного обліку електричної енергії та не передаються АКО. ППКО (у ролі ОДКО), що здійснює валідацію даних комерційного обліку, має негайно повідомити ППКО (у ролі ОЗД), від якого він їх отримав, про необхідність виправлення виявлених недоліків у даних комерційного обліку в найкоротші терміни. Повідомлення повинне містити інформацію щодо ТКО, дані з яких не пройшли перевірку достовірності, а також про перевірки, що не були пройдені; суд зазначає таке.

Постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1470 затверджені Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (далі - Ліцензійні умови №1470), якими встановлено вичерпний перелік документів, які додаються до заяви про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії (далі - ліцензована діяльність), а також визначають вичерпний перелік вимог, умов і правил, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності.

Згідно із підпунктом 29 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог: надавати учасникам ринку інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Отже, регулятор має право отримувати безоплатно на свій запит необхідні для виконання покладених функцій від суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, - інформацію, необхідну для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, а суб`єкт господарювання зобов`язаний їх надати в обсягах та у строки, встановлені НКРЕКП.

Відповідно до п. 2.2.3 глави 2.2 Розділу ІІ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, АКО має право вимагати від учасників ринку та ППКО надання у визначені АКО строки, але не менше як протягом 10 робочих днів, завірених в установленому законодавством порядку копій документів, пояснень та іншої інформації, пов`язаних із забезпеченням комерційного обліку електричної енергії, необхідних для виконання покладених на АКО функцій.

Право АКО кореспондується із обов`язком ППКО, який передбачений п.п. 10 п. 2.3.1 глави 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме обов`язок надавати АКО інформацію та пояснення, а також за дорученням АКО здійснювати заходи щодо вирішення суперечок з питань комерційного обліку електричної енергії.

Так судом встановлено, що до НКРЕКП надійшли листи НЕК «Укренерго» від 04.10.2023 року № 01/50022 та від 18.10.2023 року №01/53419 щодо ненадання ПАТ «Запоріжжяобенерго» інформації на запити НЕК «Укренерго», достовірних даних комерційного обліку у період з 01.01.2022 по 31.12.2022 та інформації, яка має надаватись відповідно до положень Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №311.

27.12.2023 за результатами розгляду листів НЕК «Укренерго» від 04.10.2023 року №01/50022 та від 18.10.2023 року №01/53419, НКРЕКП на засіданні, яке відбулось у формі відкритого слухання, прийнято постанову №2587 «Про проведення позапланової невиїзної перевірки ПАТ «Запоріжжяобленерго».

Суд зазначає, що відповідно до п. 12.4.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії до дати запуску інформаційного обміну між учасниками ринку через Датахаб: функції АКО з ведення реєстрів ТКО, адміністрування процесів зміни електропостачальника, адміністрування припинення електропостачання та агрегації даних комерційного обліку виконують оператори системи за місцем провадження ними господарської діяльності з розподілу/передачі електричної енергії; оператори системи забезпечують приймання даних комерційного обліку від ППКО (у ролі ОЗД та ОДКО), учасників ринку та/або споживачів, їх обробку, формування, профілювання, валідацію та передачу для розрахунків на ринку за рахунок коштів, передбачених у тарифі на розподіл/передачу електричної енергії. Зазначені функції виконуються операторами систем до дати початку їх виконання АКО з урахуванням поетапного запуску функціонування центральної інформаційно-телекомунікаційної платформи Датахаб; ППКО виконують функції та надають послуги із зчитування, обробки, формування, валідації, приймання та передачі даних комерційного обліку у межах своєї відповідальності та повноважень за рахунок замовників цих послуг.

Відповідно до п. 9.6.1 та п. 9.6.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії перевірка даних здійснюється відповідними ППКО на етапах збору результатів вимірювання, формування первинних даних комерційного обліку, формування валідованих даних комерційного обліку. За результатами цих перевірок ППКО (у ролі ОДКО) формує валідовані дані комерційного обліку та передає їх AKO та заінтересованим сторонам.

Пунктом 9.7.5 Кодексу комерційного обліку електричної енергії передбачено, що ППКО, який здійснює формування даних комерційного обліку, у разі виявлення розбіжності в даних має знайти причину цих розбіжностей, у разі потреби провести повторне зчитування всіх погодинних результатів вимірювання та здійснити формування щодобових часових рядів даних за розрахунковий місяць, що мають відповідати зазначеним вимогам.

Згідно із п. 9.9.3 та 9.9.4 Кодексу комерційного обліку електричної енергії ППКО (у ролі ОДКО) повинен здійснити валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО. Якщо сформовані дані не проходять валідацію, то вони не вносяться до бази даних комерційного обліку електричної енергії та не передаються АКО. ППКО (у ролі ОДКО), що здійснює валідацію даних комерційного обліку, має негайно повідомити ППКО (у ролі ОЗД), від якого він їх отримав, про необхідність виправлення виявлених недоліків у даних комерційного обліку в найкоротші терміни. Повідомлення повинне містити інформацію щодо ТКО, дані з яких не пройшли перевірку достовірності, а також про перевірки, що не були пройдені.

Слід зазначити, що згідно п. 1.9 та 1.10 Тимчасового порядку визначення обсягів купівлі електричної енергії на ринку електричної енергії електропостачальниками та операторами систем розподілу на перехідний період, затвердженого Постановою НКРЕКП від 28.12.2018 № 2118, відповідальність за достовірність фактичних даних покладається на НЕК, ОСР, виробників, електропостачальників, споживачів або ППКО, які сформували ці дані (за належністю даних). Електропостачальники мають право здійснювати постійний контроль за правильністю формування розрахункових даних щодо їх споживачів. ОСР/НЕК зобов`язані надавати електропостачальнику розрахункові погодинні дані щодо його споживачів. Ці дані мають відповідати даним, що надаються ОСР/НЕК до ДПЕ.

Відповідно до п.п. 6 п. 1 Постанови НКРЕКП від 31.05.2022 № 555 Про особливості забезпечення комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії в умовах воєнного стану у разі відсутності у ППКО можливості отримати покази основного, дублюючого, верифікаційного лічильників, лічильників технічного обліку та/або даних телевимірювань для формування даних комерційного обліку в ТКО (у межах його відповідальності) власними силами ППКО звертається до відповідних сторін, зокрема оператора системи, іншого ППКО, сторони, приєднаної до мережі або електропостачальника для отримання даних комерційного обліку електричної енергії з найближчих суміжних ТКО (у межах їх відповідальності). Після отримання офіційного звернення ППКО відповідні сторони невідкладно мають надати йому відповідні дані (у разі їх наявності), на підставі яких ППКО формує дані комерційного обліку в ТКО. ППКО має право приймати рішення щодо подальшого використання цих даних для формування валідованих даних комерційного обліку. Якщо відповідні дані від відповідних сторін не отримані, неповні або не пройшли валідацію, ППКО формує оціночні дані комерційного обліку в ТКО з використанням результатів вимірювання за попередню декаду або інших періодів, коли режим роботи електроустановок у ТКО відповідав режиму роботи електроустановок у розрахунковий день (з відповідним підтвердженням даних стосовно фактичного режиму роботи), або розрахунковим шляхом на основі балансу електричної енергії для відповідної площадки або області комерційного обліку. ППКО повинен зберігати всі вхідні дані, застосовані алгоритми та критерії подібності, що використовувалися при формуванні оціночних даних, та самі оціночні дані не менше строку позовної давності.

Як встановлено судом, позивач посилаючись на відсутність регулювання на нормативному рівні питання щодо формування інформації обсягів прийому/віддачі електричної енергії від учасників ринку до/з мереж розташованих на тимчасово окупованій території та здійснення відповідних розрахунків між учасниками ринку, неодноразово звертався до Регулятора з листами від 23.11.2022 №001-33/2557, 23.12.2022 №001-008/2811, 10.01.2023 №001-33/51, 14.02.2023 №001-33/363, 24.02.2023 №001-32/464, 08.05.2023 №007-007/2638, 24.10.2023 №001-33/2190.

Проте, питання щодо обсягів прийому/віддачі електричної енергії від учасників ринку до/з мереж розташованих на тимчасово окупованій території та здійснення відповідних розрахунків між учасниками ринку не було врегульовано на нормативному рівні.

Крім того, не визначено методику перевірки, валідації та сертифікації даних комерційного обліку НЕК «Укренерго», якими має керуватись позивач при виконанні обов`язку щодо валідації даних комерційного обліку електричної енергії.

За поясненнями представника позивача, ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО у відповідності до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії.

Доказів протилежного відповідачем не надано.

Після чого, ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження даних комерційного обліку, які пройшли валідацію за період з липня 2022 року по травень 2023 року.

Відповідач зазначав, що у листах від 30.05.2023 № 007-63/3069 та від 31.10.2023 № 007-007/5471, вказано що ПАТ «Запоріжжяобленерго», як постачальник послуг комерційного обліку (ППКО), протягом 2022 року здійснювало завантаження в систему управління ринком (до платформи ММS) даних комерційного обліку щодо помісячних обсягів відпуску та споживання електричної енергії виробниками з відновлювальних джерел енергії, розташованих на тимчасово неконтрольованій території, та які з липня 2022 року працювали несинхронно з об`єднаною енергетичною системою України, які відображені у Таблиці № 1 Акту № 81 (сторінка 17-18 Акту № 81).

Таким чином, висновок про те, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» здійснювало завантаження невалідованих даних комерційного обліку, зроблений під час перевірки на тій підставі, що об`єкти відпуску та споживання енергії розташовані на тимчасово неконтрольованій території.

Крім того, згідно з пунктом 1.4 глави 1 розділу 1 Кодексу системи передачі, синхронна генеруюча одиниця неподільний набір установок (енергоблок), що можуть виробляти електричну енергію таким чином, щоб частота генерованої напруги, швидкість обертання ротора генератора і частота напруги мережі перебували у постійному співвідношенні (синхронізм).

Обставини, що можуть свідчити про порушення синхронного режиму роботи окремих частин ОЕС України та/або електростанцій наведено у главі 6 розділу 8 Кодексу системи передачі.

Пункт 6.1. встановлює, що факторами, що можуть свідчити про асинхронний режим роботи є:

- перевантаження елементів перетинів основної мережі понад рівень, максимально допустимий за умов стійкості;

- аварійне відключення значної (більше 1000 МВт) генеруючої потужності;

- коротке замикання в електромережі, не усунене у встановлений термін внаслідок відмови комутаційних апаратів або пристроїв РЗА;

- відмова або недостатня ефективність дій ПА;

- несинхронне включення ліній електропередачі або генераторів;

- робота енергосистеми або її частини з недопустимо низькою напругою на генераторах і в основній її мережі;

- відключення одного або кількох завантажених елементів перетинів основної мережі; - робота з недопустимо низькою частотою.

Пункт 6.2. Кодексу системи передачі встановлює, які ознаки можуть свідчити про асинхронний режим роботи:

глибоке коливання струму, потужності та напруги;

перепад частот в асинхронно працюючих частинах енергосистеми;

практично повна відсутність активної потужності в лініях електропередачі, які поєднують асинхронно працюючі частини енергосистеми;

періодична зміна кута між несинхронною електрорушійною силою генераторів несинхронно працюючих частин енергосистеми від нуля до 360 градусів.

Положеннями Кодексу системи передачі, а саме пунктом 6.4 встановлено, що у разі асинхронного режиму електростанцій, які обладнано автоматикою ліквідації асинхронного режиму (АЛАР), такий режим має ліквідуватися автоматикою через відключення енергоблока, який вийшов із синхронізму.

Під час судового розгляду встанволено, що ПАТ «Запоріжжяобленерго» листом від 15.04.2024 № 001-12/325 зверталося до НЕК «Укренерго» з клопотанням повідомити з посиланням на норми законодавства, актуального на дату направлення листа НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942, значення терміну «електроустановка, що не здійснює синхронну роботу з ОЕС України» та чіткі ознаки/фактори, які дають підстави встановити/підтвердити, що електроустановка не здійснює синхронну роботу з ОЕС України.

Як зазначає позивач у додаткових поясненнях, у зв`язку з відсутністю відповіді на запит від 15.04.2024 № 001-12/325, позивач повторно звернувся до НЕК «Укренерго», 03.06.2024 № 007-33/2370.

Разом з цим, позивач листом вих. №001-33/366 від 30.04.2024 звернувся до НКРЕКП з метою отримання роз`яснень, що розуміється під визначенням поняття «несинхронна робота електроустановки».

04.07.2024 на адресу позивача у відповідь на запит вих. №001-33/366 від 30.04.2024 надійшов лист НКРЕКП від 02.07.2024№7045/22.3.1/7-24, в якому зазначено, що несинхронна (асинхронна) робота електроустановки з ОЕС України означає, що така електроустановка не здійснює фізичний відпуск/відбір електричної енергії в/з мережі ОЕС України, а електрична енергія, вироблена/спожита такими електроустановками, фізично не може бути передана та/або розподілена в ОЕС України.

Однак, як підтверджуються доказами, що містяться в матеріалах справи, зокрема, Актом №81, та не спростовано відповідачем у справі, НКРЕКП при проведенні перевірки не досліджувалося питання чи здійснювали електроустановки, розміщені на тимчасово окупованій території, фізичний відпуск/відбір електричної енергії в/з мережі ОЕС України.

Крім цього, суд зазначає, що відсутнє нормативне визначення поняття несинхронна робота електроустановки.

Разом з тим, у відповідь на лист НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942, позивач листом від 18.04.2023 № 007-007/2313 повідомив зокрема щодо здійснення оператором системи як ППКО в ролі ОДКО завантаження даних комерційного обліку в систему управління ринком (MMS) та ПК «Датахаб» виключно по об`єктах електроенергетики, які здійснюють синхронну роботу з ОЕС України: наразі ПАТ «ЗАПОРІЖЖЯОБЛЕНЕРГО» не має технічної можливості підтвердити достовірність даних з вузлів обліку ВАД, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Повністю втрачено контроль над обладнанням та мережами тимчасово окупованих територій ліцензійної діяльності зі сторони ПАТ «Запоріжжяобленерго» - відсутній зв`язок для дистанційної вичитки приладів обліку та блоковані роботи персоналу Компанії на цих територіях з боку окупанта.

Отже, з урахуванням викладеного, позивачем здійснено валідацію сформованих даних комерційного обліку перед тим, як додати ці дані до своїх баз даних комерційного обліку електричної енергії та передати їх АКО, при цьому внесення даних комерційного обліку в систему управління ринком (MMS) та ПК «Датахаб» здійснене виключно по об`єктах електроенергетики, які здійснюють синхронну роботу з ОЕС України, та позивачем повідомлено про неможливість підтвердити достовірність даних з вузлів обліку ВАД, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), що відповідає алгоритму дій, визначеному вищезгаданими нормами Кодексу комерційного обліку електричної енергії.

Стосовно зазначеного в акті №81 несвоєчасного надання позивачем інформації на листи АКО від 29.11.2022 №01/52942, суд зазначає таке.

Під час перевірки відповідачем встановлено, що листом НЕК «Укренерго» від 29.11.2022 № 01/52942 звернулось до операторів систем щодо інформування в найкоротші терміни АКО в разі завантаження даних комерційного обліку іншими ППКО в ролі ОДКО по електроустановках, які приєднані до мереж відповідного оператора системи, але не здійснюють синхронну роботу з ОЕС України.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» в квітні 2023 року (лист від 18.04.2023 № 007-007/2313) повідомило свою відмову від обсягів віддачі в мережу та споживання усіх ВАД на тимчасово неконтрольованої території починаючи з квітня 2023 року.

Листом від 10.05.2023 № 007007/2694 ПАТ «Запоріжжяобленерго» надало перелік ППКО в ролі ОДКО, які завантажують дані комерційного обліку по електроустановках, приєднаних до мереж оператора системи, але не здійснюють синхронну роботу з ОЕС України.

Листом від 19.05.2023 3 007-72/2897 повідомило свою відмову від обсягів віддачі в мережу та споживання усіх ВАД на тимчасово неконтрольованої території з серпня 2022 року по вересень 2022 року.

Листом від 25.05.2023 № 01/25819 НЕК «Укренерго» повторно звернулось до операторів систем про надання переліку об`єктів виробників, що приєднані до електричних мереж та працюють несинхронно.

ПАТ «Запоріжжяобленерго» надало відповідний перелік лише листом від 30.05.2023 №007-63/3069.

Як вже зазначено судом вище, відповідно до п. 2.2.3 глави 2.2 Розділу ІІ Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311, АКО має право вимагати від учасників ринку та ППКО надання у визначені АКО строки, але не менше як протягом 10 робочих днів, завірених в установленому законодавством порядку копій документів, пояснень та іншої інформації, пов`язаних із забезпеченням комерційного обліку електричної енергії, необхідних для виконання покладених на АКО функцій.

При цьому, з аналізу вказаної норми, встановлено, що строки «не менше як протягом 10 робочих днів» визначені для АКО, разом з тим ця норма не визначає присічного строку для наданні відповіді ППКО на такий запит.

Судом враховується, що ЄСПЛ підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП]), заява N 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онерїлдіз проти Туреччини" [ВП], заява N 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови", заява N 21151/04, n. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі", заява N 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії", заява N 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії", заява N 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах, які зачіпають майнові та інші інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онерїлдіз проти Туреччини", п. 128, та "Беєлер проти Італії", п. 119).

Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі "Лелас проти Хорватії", п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справі "Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки", п. 58, а також рішення у справі "Ґаші проти Хорватії", заява N 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі "Трґо проти Хорватії", заява N 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року). Застосування в судовій практиці України постанова від 10.07.2018 у справі N 905/2567/17; постанова від 14.03.2018 у справі N 912/4254/16.

Так в рішенні ЄСПЛ як «Рисовський проти України» від 02.10.2011 (заява № 29979/04), а саме в пунктах 70,71 оперую «принципом належного урядування» як багатоаспектним принцип, котрий, серед іншого, зводиться до того, що держава зобов`язана організувати роботу державного апарату таким чином, щоб забезпечувалась юридична визначеність у правовідносинах. Понад це «на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок .». Водночас згідно з концепцією «принципу належного урядування» «Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються».

Отже, суд приходить до висновку, що доводи відповідача про несвоєчасне надання позивачем інформації на листи АКО, за відсутності чітко встановленого строку на подання такої інформації є необґрунтованими.

Щодо порушення позивачем, на думку відповідача, обов`язку надавати інформації відповідно до положень пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу системи передачі, суд звертає увагу, що положеннями пункту 6.3.4 пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу системи передачі визначено, що перелік технічних параметрів та характеристик, а також форми надання інформації для ОСР оприлюднюються на власному вебсайті ОСП в мережі Інтернет.

У зв`язку з невиконанням, НЕК «Укренерго» вимог підпункту 6.3.4 пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу систем передачі щодо затвердження та оприлюднення на власному вебсайті ОСП в мережі Інтернет форми надання інформації для ОСР, позивач листом від 31.10.2023 № 007-007/5471 повідомляв НКРЕКП, що форми надання інформації для ОСР на веб-сайті ОСП в мережі Інтернет відсутні та не надавались до ПАТ «Запоріжжяобленерго» іншими каналами зв`язку. Обмін інформацією між ОСП та ПАТ «Запоріжжяобленерго» відбувається в рамках укладених договорів та відповідних положень, інструкцій. Інформація надавалася відповідно до «Положення про взаємодію ОСП та ПАТ «Запоріжжяобленерго» (ОСР) при диспетчерському (оперативно-технологічному) управлінні», затвердженого 01.02.2021, до Регіонального диспетчерського центру в Дніпровському регіоні протягом 2022 року (та на початку 2023 року).

На сайті ОСП розміщено «Порядок організації інформаційного обміну технологічною інформацією в режимі реального часу», який описує порядок взаємодії між НЕК «Укренерго» як ОСП та суб`єктами диспетчерського (оперативно-технологічного) управління (відповідно КСП) ОЕС України при організації інформаційного обміну технологічною інформацією в режимі реального часу (даними телеметрії реального часу) для задач диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

Відповідно до Кодексу системи передачі область спостереження власна система передачі ОСП та відповідні частини систем розподілу та суміжних систем передачі, на яких ОСП здійснює моніторинг та моделювання в режимі реального часу для підтримки операційної безпеки в його області регулювання, включаючи міждержавні лінії.

Диспетчерське управління, у відповідності до Закону України «Про ринок електричної енергії», - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

Таким чином, Порядок організації інформаційного обміну технологічною інформацією в режимі реального часу призначений виключно для задач диспетчерського (оперативно-технологічного) управління.

До суду не надано доказів затвердження форми надання інформації для ОСР у відповідності вимог підпункту 6.3.4 пункту 6.3 глави 6 розділу Х Кодексу систем передачі, для належного виконання позивачем обов`язку щодо надання необхідної інформації.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що відповідачем не доведено порушення позивачем підпункту 29 п. 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у частині надання учасникам ринку інформації, необхідної для виконання ними функцій на ринку, в обсягах та порядку, визначених правилами ринку, кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу, кодексом комерційного обліку та іншими нормативно-правовими актами, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Суд вказує, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується.

Відповідно до ч. 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відтак, наведені обставини свідчать про протиправність постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №521 від 12.03.2024 «Про накладення штрафу на ПАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії».

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи висновки суду про наявність підстав для задоволення позовних вимог, понесені позивачем витрати на оплату судового збору у розмірі 3372,12 грн підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №521 від 12.03.2024 «Про накладення штрафу на ПАТ «Запоріжжяобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії».

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «Запоріжжяобленерго» за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3372,12 грн (три тисячі триста сімдесят дві гривні дванадцять коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - Публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» (вул.Сталеварів, 14, м. Запоріжжя, 69035; ),

Відповідач - Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Сім`ї Бродських, 19, м. Київ, 03057; ).

Повне судове рішення складено 16.09.2024.

Суддя Б.В. Богатинський