Справа № 400/15182/23
Суддя: Мельник О.М.
Дата ухвалення: 2024-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2024 р. № 400/15182/23
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Мельник О.М. за участю секретаря судового засідання Шакіної А.В., представника позивача Піддубної К.О., представника відповідача: Петренко К.І., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ТОП", вул. Потьомкінська, 114,м. Миколаїв,54009,

до відповідачаГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005,

провизнання протиправним та скасування рішення від 21.09.2023 №04, №04, №04,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» (далі: Позивач) звернувся до суду з вимогами Визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Миколаївській області (далі: Відповідач) від 21.09.2023 №04, №04, №04.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, висновки державної податкової інспекції щодо відсутності реальності здійснення господарських операцій між ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» та його контрагентами є безпідставними та протиправними, оскільки до перевірки було надано копії договорів, первинних документів, які відповідають вимогам податкового законодавства та є підставою для внесення відомостей до бухгалтерського обліку господарських операцій, формування податкового кредиту та витрат підприємства. Натомість, висновки державної податкової інспекції, ґрунтуються лише на податковій інформації та звітності контрагентів, а не на аналізі суті та наслідків господарських операцій, які мали місце у періоді, що перевірявся, і не можуть бути безумовною підставою для висновків про відсутність фактичного виконання договорів за умови наявності первинних документів. Доводи ДПС, які викладені в Акті, щодо неможливості встановлення походження товару у ланцюгах постачання, не можуть бути покладені у провину ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» та бути достатніми підставами для висновку про непідтвердженість тієї чи іншої операції. за результатами здійснених ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» з контрагентами господарських операцій підприємство фактично отримало замовлені ТМЦ/послуги/товари, тобто досягло мети господарської операції. Наявність або відсутність окремих документів, а також недоліки в їх оформленні не можуть бути підставою для висновку про відсутність господарських операцій та для відмови платнику ПДВ у формуванні податкового кредиту за рахунок сум цього податку у ціні придбаних товарів (послуг), якщо інші об`єктивні дані свідчать про зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі платника у зв`язку з його господарською діяльністю зазначена правова позиція відповідає висновкам Верховного Суду

Відповідач надав відзив на позов, вважає, що під час перевірки було встановлено порушення Позивачем податкового законодавства, в тому числі на підставі даних попередніх перевірок. А саме, було встановлено завищення суми ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню за червень 2023 року на 4 850 286 гривень; завищення суми від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на 123 771 гривень, та відсутність реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних за червень 2023 року на обсяг постачання 673 925,12 грн., крім того ПДВ 94 349,52 гривень.

Зазначені порушення знайшли своє відображення в відповідних податкових повідомленнях-рішеннях від 21.09.2023 №04, №04, №04. Зазначає, що не погоджується з доводами Позивача, оскільки наявність документального підтвердження господарських операцій по придбанню товарів робіт та послуг, призначених для використання в господарській діяльності платника податків, не є безумовною підставою для виникнення у підприємства права на формування податкового кредиту, оскільки наслідки в податковому обліку платника створюють реально здійснені господарські операції, тобто такі, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань або власного капіталу платника та відповідають змісту, відображеному в укладених договорах. Будь-які документи (у тому числі договори, накладні, рахунки тощо) мають силу первинних документів лише в разі фактичного здійснення господарських операцій. Якщо ж фактичного здійснення господарських операцій не було, відповідні документи не можуть вважатися первинними документами для цілей ведення податкового обліку навіть за наявності всіх формальних реквізитів таких документів, що передбачені законодавством.

Також зазначив, що наявність податкової накладної та факт реєстрації податкової накладної в ЄРПН не є єдиною та достатньою підставою, яка надає право платнику податку на додану вартість на віднесення сум сплаченого (нарахованого) ПДВ до податкового кредиту, оскільки таке право виникає у разі здійснення операцій з придбання товарів та послуг. Відтак наявність зареєстрованої в ЄРПН податкової накладної є однією із обов`язкових умов, а не єдиною умовою для віднесення сум ПДВ до податкового кредиту.

В судовому засіданні сторони підтримали доводи зазначені в заявах по суті справи, Позивач просив позов задовольнити , Відповідач просив в задоволенні позову відмовити.

Суд оцінив доводи сторін, дослідив наявні в матеріалах справи докази, надав їм оцінку та встановив наступне.

Відповідно до наказів Головного управління ДПС у Миколаївській області від 14.08.2023 №902-п «Про проведення відповідно до пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» ()», від 22.08.2023 №494-п «Про продовження строків проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» ()» проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ПРОМЕТЕЙ- ТОП» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за червень 2023 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 18.07.2023 (вх. № (далі - Декларація) від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

За результатами перевірки складено акт від 04.09.2023 №7824/14-29-07-04/44575226 та встановлено порушення ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» вимог:

п.44.1, ст.44, п.185.1 ст.185, п.188.1 ст.188, п.198.1, п.198.3, ст.198, п.200.1, п.п.б) п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755^1, із змінами та доповненнями, в результаті чого завищено суму ПДВ, яка підлягає бюджетному відшкодуванню за червень 2023 року на суму 4 850 286 гривень.

п.44.1, ст.44, п.185.1 ст.185, п.188.1 ст.188, п.198.1, п.198.3, ст.198, п.200.1, п.п.в) п. 200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-1, із змінами та доповненнями, в результаті чого завищено суму від`ємного значення з ПДВ, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду на суму 123 771 гривень.

п.201.1, п.201.7, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-1,із змінами та доповненнями, у результаті чого встановлено відсутність реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних за червень 2023 року на обсяг постачання 673 925,12 грн, крім того ПДВ 94 349,52 гривень.

В подальшому зазначені порушення знайшли своє відображення в наступних податкових повідомленнях-рішеннях від 21.09.2023 №04, №04, №04.

Податковим повідомленням-рішенням від 21.09.2023 №04 нараховані штрафні санкції в розмірі 47174,76 грн.

Податковим повідомленням-рішенням від 21.09.2023 №04 зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість, що нараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в розмірі 123771 грн.

Податковим повідомленням-рішенням від 21.09.2023 №04 зменшено суму бюджетного відшкодування в розмірі 4850286 грн, нараховано штрафні санкції в розмірі 2425143 грн.

У зв`язку із тим, що Позивач вважає вищенаведені податкові повідомлення-рішення незаконним та необґрунтованим, підприємство звернувся до ДПС України зі скаргою №04-10/2023 від 04.10.2023.

У зв`язку із тим, що Позивач вважає вищенаведені податкові повідомлення-рішення незаконним та необґрунтованим, підприємство звернулося до ДПС України зі скаргою №04-10/2023 від 04.10.2023.

Рішенням Державної податкової служби України №31733/6/99-00-06-01-04-06 від 23.10.23 продовжено строк розгляду скарги до 04.12.2023.

Рішенням Державної податкової служби України №33201/6/99-00-06-01-04-06 від 06.10.23 скаргу залишено без задоволення.

Не погоджуючись з результатом адміністративного оскарження, ТОВ «ПРОМЕТЕЙ- ТОП» звернулося до Миколаївського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправними та скасування зазначених вище податкових повідомлень-рішень.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме копії акту від 04.09.2023 №7824/14-29-07-04/44575226 перевіркою своєчасності, достовірності і повноти визначення суми податкових зобов`язань (рядок 9 (колонка Б) Декларації) встановлено їх заниження на 94 350 грн., що призвело до завищення на цю ж суму показника рядка 19 Декларації, за рахунок наступного:

Перевіркою встановлено, що на формування цього показника мали вплив операції з постачання сільськогосподарської продукції (насіння соняшника) та надання послуг з компенсації витрат за комплексну перевалку вантажу на митній території України за червень 2023 року на суму ПДВ 9804964 гривень.

ТОВ «ПРОМЕТЕЙ - ТОП» у рядку 1.3 «Операції, що оподатковуються за ставкою 14%» податкової декларації з ПДВ за червень 2023 року задекларовано обсяги постачання сільськогосподарської продукції (насіння соняшника) на митній території України на суму 59668615, крім того ПДВ 8353606 грн, у т.ч. по взаємовідносинам з покупцями:

ПАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДТОВАРІВ» (код 0075160) з обсягом постачання 1448298,09 грн, крім того ПДВ 202761,73 грн;

ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ДРАКОН» (код 41607663) на обсяг постачання 66371161,04 грн, крім того ПДВ 8150844,36 гривень.

До перевірки було надано договори з покупцями, видаткові накладні, банківські виписки по розрахунковим рахункам, оборотно-сальдова відомість по рахунку 361 «Розрахунки з вітчизняними покупцями», 281 «Товари на складі», які перевірені суцільним порядком, з урахуванням бази даних ЄРПН.

Перевіркою встановлено заниження задекларованих суб`єктом господарювання показників у рядку 1.3 «Операції, що оподатковуються за ставкою 14%» кол. Б розділу I «Податкові зобов`язання» податкової декларації з ПДВ за червень 2023 року на суму ПДВ 94350 грн за рахунок заниження ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» бази оподаткування на суму 673925 грн, крім того ПДВ 94350 грн по операціям з постачання в червні 2023 року насіння соняшника у кількості 2267,266 тонн на митній території України на адресу покупців ПАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДТОВАРІВ» (код 0075160), ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ДРАКОН» (код 41607663) по ціні нижче середньозваженої собівартості, яка визначена відповідно до рах.281 «Товари на складі» за червень 2023 року згідно наказу про облікову політику ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП».

ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» в червні 2023 року виписано та зареєстровано в ЄРПН податкові накладні на суму 59668614,77 грн, крім того ПДВ 8353606,09 грн, в тому числі на адресу: ПАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДТОВАРІВ» (код 0075160), насіння соняшника в загальній кількості 129,69 тонн на суму 1448298,09 грн, крім того ПДВ 202761,73 грн; ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ДРАКОН» (код 41607663), насіння соняшника у загальній кількості 4654,916 тонн на суму 66371161,04 грн, крім того ПДВ 8150844,36 гривень.

В бухгалтерському та податковому обліку сума реалізації та відповідно обсяг зазначених операцій за червень 2023 року відображено ТОВ « ПРОМЕТЕЙ-ТОП» бухгалтерською проводкою: Д-т рах. 702 «Дохід від реалізації товарів»- К-т рах. 791 «Результат операційної діяльності».

Відповідно до даних бухгалтерського обліку (оборотно-сальдова відомість, картка рахунку 281 «Товари на складі»), підприємством в червні 2023 року списано зі складу насіння соняшника у кількості 4784,606 тонн на загальну суму 59073348,31 грн та віднесено до складу собівартості реалізації, що відображено ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» бухгалтерською проводкою:

Дт рах. 902 «Собівартість реалізованих товарів» Кт рах. 281 «Товари на складі» на суму 59073348,31 грн;

Дт рах. 79 «Фінансовий результат» Кт рах. 902 «Собівартість реалізованих товарів» 59073348,31 гривень.

ТОВ «ПРОМЕТЕЙ - ТОП» на підставі Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік і фінансову звітність в Україні», Положень (стандартів) бухгалтерського обліку, складено наказ від 28.10.2021 №1 «Про організацію бухгалтерського обліку та про облікову політику підприємства», відповідно якого пунком 2.9 встановлено метод оцінки вибуття запасів:

при відпусканні запасів у виробництво - середньозваженої собівартості;

при відпусканні запасів у реалізацію - середньозваженої собівартості

Тобто, середня ціна списаного зі складу у червні 2023 року насіння соняшника складає 12346,54 грн за тонну (59073348,31 грн/4784,606 тонн).

Перевіркою, на підставі первинних бухгалтерських документів та регістрів бухгалтерського обліку, встановлено реалізацію насіння соняшника на адресу зазначених покупців за цінами нижче середньозваженої собівартості запасів, які обліковуються на рах. 281 «Товари на складі» (ціна придбання ТМЦ (насіння соняшника) сукупно по постачальникам).

Саме ці вихідні дані послугували підставами для висновку Відповідача про те, що встановлено невідповідність записів у регістрах бухгалтерського обліку по рах.281 «Товари на складі» первинним документам (видатковим накладним), що призвело до порушення податкового законодавства, а саме заниження бази оподаткування на суму 673925 грн, крім того ПДВ 94350 грн. по операціям з постачання у червні 2023 року насіння соняшника у кількості 2267,266 тонн на митній території України на адресу покупців, в тому числі: ПАТ «СУМСЬКИЙ ЗАВОД ПРОДТОВАРІВ» (код 0075160) на суму 152924,68 грн крім того ПДВ 21409,46 грн; ТОВ «ВИРОБНИЧА КОМПАНІЯ «ЗОЛОТИЙ ДРАКОН» (код 41607663) на суму 521000,44 грн., крім того ПДВ 72940,06 гривень.

Позивач на дані доводи зазначив про те, що згідно з п.19 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 "Запаси" оцінка кожної операції з вибуття запасів може здійснюватись за середньозваженою собівартістю діленням сумарної вартості таких запасів на дату операції на сумарну кількість запасів на дату операції.

За п.18 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 9 "Запаси" оцінка кожної операції з вибуття запасів може здійснюватись за середньозваженою собівартістю діленням сумарної вартості таких запасів на дату операції на сумарну кількість запасів на дату операції.

Тобто за таким обчисленням, згідно даних рах.281 собівартість може складати 12 168,06 грн (вартість на поч. періоду + надходження/ кількість). За таким підрахунком собівартость змінюється.

В судовому засіданні Позивач наголосив на тому, що він міг використовувати в тому числі цей метод обрахунку, оскільки це передбачено законодавством та не заборонено, такі доводи не було спростовано Відповідачем жодним чином.

Таким чином, суми, в таблицях відхилення Акту є невірно розрахованими та не можуть бути виключними у підставах визначення порушення.

При цьому, за визначенням, наведеним у пп.14.1.36 п.14.1 ст.14 ПК України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Відповідно до п. 14.1.231. ст. 14 Податкового Кодексу України розумна економічна причина (ділова мета) - причина, яка може бути наявна лише за умови, що платник податків має намір одержати економічний ефект у результаті господарської діяльності.

Проте, зважаючи на специфіку господарської діяльності, суб`єкт господарювання може не одразу отримати бажаний економічний ефект, або через обставини, які від нього не залежать, такий економічний ефект може не настати взагалі. Зокрема, операція може виявитися збитковою, і це є одним із можливих варіантів перебігу подій при здійсненні господарської діяльності. Проте це не може свідчити про відсутність наміру суб`єкту господарювання одержання економічного ефекту.

Крім того, Верховним Судом України у постанові від 24.01.2018 р. по справі № 816/4226/13 висловлено позицію, що ефективність використання платником капіталу відображає лише ступінь умілості ведення ним господарської діяльності та не може оцінюватися контролюючим органом на предмет доцільності.

Як зазначив Позивач, з середини квітня 2023 року на українському ринку насіння соняшника спостерігалось зниження цінового тренду. Відповідно, ціни на соняшник в Україні були дуже нестабільними та залежали від низки чинників.

Таким чином, податковий кредит вважається сформованим платником податків правомірно, допоки контролюючий орган не доведе в установленому порядку факт невідповідності задекларованих наслідків господарської операції платника податків у податковому обліку фактичним обставинам (лист ВАСУ від 02.06.2011р. №742/11/13¬11).

Також з акту перевірки вбачається, що на порушення п.201.1, п.201.7, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI, із змінами та доповненнями ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» не здійснено реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за червень 2023 року на обсяг постачання 673 925,12 грн, крім того ПДВ 94 349,52 грн.

Аналіз наведених доводів дозволяє зробити висновок, що висновки Акту перевірки щодо заниження на 94 350 грн., що призвело до завищення на цю ж суму показника рядка 19 Декларації є необґрунтованими, а прийняте на його підставі рішення 04 є неправомірним та підлягає скасуванню.

Згідно акту, перевіркою достовірності і правильності визначення та врахування при розрахунку показника рядка 19 Декларації суми податкового кредиту (рядок 17 (колонка Б) Декларації) встановлено його завищення на 4 879 707 грн, що призвело до завищення на цю ж суму показника рядка 19 Декларації, а саме:

Під час проведення перевірки встановлено взаємовідносини ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» з ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» (код 43303581, податкова адреса: Кіровоградська область, Бобринецький район, м. Бобринець, вул. Промислова, буд. 1), які відбулися в червні 2023 року на загальну суму 2538597,43 грн, у т.ч. ПДВ (14%) 311757,58 гривень.

До перевірки надано договір від 19.04.2023 №19/04-2023, укладений з ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» в м. Миколаєві, відповідно до якого:

1.1. Продавець (ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР») зобов`язується передати у власність Покупцю (ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП») сільськогосподарську продукцію врожаю 2022 року (соняшник у кількості 199 тонн).

Податкова накладна виписана ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» в червні 2023 року на адресу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» згідно даних ЄРПН від 02.06.2023. Також надано видаткову накладну виписану ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» в червні 2023 року на адресу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» від 02.06.2023.

До перевірки надано ТТН щодо перевезення соняшника (місце складання: Кіровоградська область, Бобринецький район, м. Бобринець, вул. Промислова, буд. 1), відповідно до яких автомобільним перевізником є ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» (). Відповідач встановив, що транспортні засоби належать ФОП та фізичним особам, а не товариству, але з податкової інформації, а саме з розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (з додатками) за ІІ квартал 2023 року (вх. від 08.08.2023 №), наданому ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до контролюючого органу за місцем обліку, не відображено нарахування та виплату доходів фізичним особам з ознакою доходу 157 «Дохід, виплачений самозайнятій особі». Крім того, у податковій декларації з ПДВ за червень 2023 року вх. від 20.07.2023 № , наданій ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» до контролюючого органу за місцем обліку, не відображено обсяги придбання товарів (робіт, послуг) без податку на додану вартістьтому зробив висновок, що дані перевезення не мали місця, та не можуть бути підтвердженням факту перевезення соняшника авто перевізником ТОВ «ТРЕЙД ЛА ГРЕЙН» від контрагента ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» в адресу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП».

Крім того, Відповідач також в акті перевірки зазначив що ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР», згідно вх. від 18.02.2022 № , орендовано земельні ділянки площею 13,2067 га, категорія земельних ділянок: 11.02 «Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості», код органу місцевого самоврядування за місцезнаходженням земельних ділянок за КОАТУУ: (Кіровоградська область, Бобринецький район, м. Бобринець); вх. від 31.03.2022 № (уточнююча), відповідно до якої у підприємства в користуванні земельні ділянки площею 5,1366 га, категорія земельних ділянок: 11.02 «Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості», код органу місцевого самоврядування за місцезнаходженням земельних ділянок за КОАТУУ: (Херсонська обл., Великоолександрівський район, смт. Велика Олександрівка). За даними ЄРПН ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» протягом 2022 року, півріччя 2023 року зареєстровано податкові накладні в адресу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ ДЖАН» (код 43111054) з номенклатурою «Оренда майна». Та дійшов висновку, що фактичний вид діяльності ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» протягом 2022 року, півріччя 2023 року - надання ТОВ «ПРОМЕТЕЙ ДЖАН» в оренду й експлуатацію майнових комплексів. Відповідно до ЄРПН протягом 2022 року, півріччя 2023 року встановлено реєстрацію податкових накладних на адресу ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» щодо придбання електричної енергії, природного газу, послуг з розподілу електричної енергії та природного газу та іншого, але не встановлено придбання ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» соняшника для подальшої реалізації покупцям.

У податкових деклараціях з ПДВ за звітні періоди декларування січень - грудень 2022 року, січень - червень 2023 року, наданих ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» до контролюючого органу за місцем обліку, не відображено обсяги придбання ТМЦ без податку на додану вартість. Також встановлено, що відповідно до податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (з додатками) за І-IV квартали 2022 року, І-ІІ квартали 2023 року, наданих ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» до контролюючого органу за місцем обліку, не здійснювалось нарахування та виплату доходів фізичним особам з ознакою доходу 157 «Дохід, виплачений самозайнятій особі». Відповідно до фінансової звітності малого підприємства за 2022 рік на початок звітного періоду у ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» були відсутні будь-які запаси, протягом 2022 року, півріччя 2023 року за даними ЄРПН не встановлено придбання ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» соняшника в кількості 199 т для подальшої реалізації на адресу покупця, не встановлено придбання ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» соняшника у не платників ПДВ (без податку на додану вартість) відповідно до податкової звітності, наданої ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» до контролюючого органу за місцем обліку, не можливо підтвердити факт здійснення господарських операцій ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» щодо придбання соняшника врожаю 2022 року в кількості 199 тонн від будь-яких суб`єктів господарювання для подальшої реалізації в адресу ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП». Крім того, ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» не надає до контролюючого органу за місцем обліку податкову звітність платника єдиного податку четвертої групи як сільгоспвиробника.

Що дозволило Відповідачеві зробити висновок про відсутність факту здійснення господарських операцій по взаємовідносинам з ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» Позивачем.

Суд не погоджується з доводами Відповідача, з огляду на таке.

Спірні правовідносини регулюються наступними нормами, діючого на момент здійснення правовідносин законодавства України.

Пунктом 198.1 ст. 198 ПК України, визначено, що право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає, зокрема, у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Відповідно до пункту 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до положень Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 № 727 ( надалі по тексту - Порядок № 727), а саме п. 2 розділу 1 даного порядку передбачено, що акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Також п. 5 розділу 2 Порядку № 727 передбачено, що факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів.

Отже висновки про порушення платником податків мають ґрунтуватися виключно на доказах та в жодному разі не можуть бути обґрунтовані власними сумнівами, підозрами чи власним тлумаченням правових норм.

Зокрема, основні твердження посадових осіб ГУ ДПС у Миколаївській області зводяться до того, що «перевіркою встановлено невідповідність первинних документів нормам діючого законодавства, а також не підтвердження факту реального здійснення господарських операцій».

Згідно з твердженнями посадових осіб ГУ ДПС у Миколаївській області за результатами перевірки, не підтверджено реальність здійснення господарських операцій з ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР». Протиправними є висновки державної податкової інспекції щодо відсутності реальності здійснення господарських операцій між ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» та ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР», оскільки до перевірки було надано копії договорів, первинних документів, які відповідають вимогам податкового законодавства та є підставою для внесення відомостей до бухгалтерського обліку господарських операцій, формування податкового кредиту та витрат підприємства.

Висновки Відповідача ґрунтуються лише на податковій інформації та звітності контрагентів скаржника, а не на аналізі суті та наслідків господарських операцій, які мали місце у періоді, що перевірявся. Натомість Відповідач мав надати оцінку фактичного виконання договорів за умови наявності первинних документів.

Крім того, Посилання контролюючого органу на нереальність господарських операцій по контрагентах, з якими укладені договори поставки та ті, які відповідно зареєстрували податкову накладну, не приймаються судом до уваги, оскільки відповідно до абз. 3 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 р. в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, для покупця таких товарів/послуг є достатньою підставою для нарахування сум податку, що належать до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно з п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відтак, на етапі реєстрації податкової накладної контролюючий орган повинен перевірити накладну на відповідність вимогам податкового законодавства, а її реєстрація підтверджує те, що податкова накладна була складена платником ПДВ за реальною операцією.

Не підтвердження операцій за ланцюгом постачання, податкова інформація про порушення податкової дисципліни, допущені контрагентом платника податків або третіми особами у відносинах з контрагентом, не є свідченням нереальності господарських операцій, за умови їх підтвердження належними і допустимими первинними документами, як підставами формування бухгалтерського обліку.

Податковий орган наділений такою сукупністю повноважень, належна реалізація яких надає можливість виявити податкові правопорушення, допущені контрагентом при здійсненні своєї господарської діяльності, та притягнути саме його до відповідальності, що охоплюється принципом індивідуальної відповідальності платника податків (постанова ВС від 19.02.2019 № 825/293/13а).

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності та більше того довів як документально, так і фактично використання даних товарів, щ обули предметом договору в виробництві.

Факту використання Позивачем отриманих на підставі договірних правовідносин з контрагентом ТОВ «БОБРИНЕЦЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» Відповідач не заперечує, його доводи стосуються лише формальних неточностей у документах, що були надані до перевірки.

Суд зазначає, що порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними .

Крім того, для цілей визначення податкового кредиту має значення саме факт отримання платником податків товару, який визначається саме видатковими накладними, які є первинними документами, що підтверджують здійснення господарської операції з поставки товарів, а експрес накладні можуть бути документами, які підтверджують факт здійснення господарської операції з перевезення вантажів, натомість Відповідачем не визнаються господарські операції саме з поставки товару.

З огляду на викладене, висновки акту перевірки, відносно того, що ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» на порушення п.198.1, п.198.3 ст.198 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 №2755-VI, із змінами та доповненнями, завищено суму податкового кредиту за червень 2023 року на суму 311758 гривень та на порушення п.198.1, п.198.3 ст.198, п.200.1, п.п. б), п.п. в) п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, завищено суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за червень 2023 року у розмірі 282 337 грн. та завищено від`ємне значення податку на додану вартість на суму 29 421 грн., є протиправними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

Також судом встановлено , що за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «ПРОМЕТЕЙ- ТОП» (код 44575226), проведеної ГУ ДПС у Миколаївській області щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за лютий 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету (акт від 10.05.2023 №3006/14-29-07-04/44575226), було прийнято податкові повідомлення - рішення: форми «В4» №04 від 30.05.2023, яким зменшено від`ємне значення податку на додану вартість на суму 900875 грн; форми «В1» №04 від 30.05.2023, яким зменшено бюджетне відшкодування податку на додану вартість на суму 515222 грн.

Відповідач стверджує, що не має інформації про оскарження даних податкових повідомлень-рішень від 30.05.2023 №04, №04.

Позивач натомість з матеріалів справи вбачається, що Позивач звернувся зі скаргою №27-09/2023 від 27.09.2023 на податкові повідомлення-рішення від 31.08.2023 №04, №04, №04, а також зі скаргою №28/08 від 28.08.2023 та з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку щодо ППР від 30/05/2023 №04, №04, №04.

Рішенням ДПС України від 12.09.2023 №26744/6/99-00-06-01-04-06 скаргу залишено без задоволення, проте клопотання щодо поновлення строку розглянуто не було.

Результатом адміністративного оскарження ППР від 30/05/2023 №04, №04, №04 (акт від 10.05.2023 №3006/14-29¬07-04/44575226) є рішення ДПС України від 12.09.2023 №26744/6/99-00-06-01-04-06, яким скаргу залишено без задоволення, проте клопотання щодо поновлення строку розглянуто не було, тому ці ППР знаходяться на стадії судового оскарження- справа №400/12607/23.

Результатом адміністративного оскарження ППР від 31.08.2023 №04, №04, №04 (Акт перевірки №6856/14-29-07¬04/44575226 від 10.08.2023) є часткове задоволення скарги шляхом скасування ППР №04, тому позивач звернувся до суду з позовною заявою про скасування ППР.

Нормами ст. 57.3 ПК України встановлено, що платник податків повинен сплатити нараховану суму грошового зобов`язання повідомлення-рішення протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі отримання в період дії воєнного стану на території України податкового повідомлення-рішення (далі - ППР) платник податків може подати до ДПС скаргу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків ППР за результатами камеральних, документальних позапланових або фактичних перевірок, поновлення перебігу строків проведення яких встановлено п.п. 69.9 підрозд. 10 розд. ХХ «Перехідні положення» ПКУ.

Якщо відповідно до ПКУ контролюючий орган самостійно визначає грошове зобов`язання платника податків за причинами, не пов`язаними із порушенням податкового законодавства, такий платник податків має право на адміністративне оскарження рішень контролюючого органу протягом 30 календарних днів, що настають за днем надходження ППР (рішення) контролюючого органу (п. 56.12 ПКУ).

Разом з цим, протягом шести місяців з дати закінчення строку, встановленого абзацом першим п. 56.3 ПКУ (10 робочих днів), платник податків має право подати скаргу разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку та копіями підтверджуючих документів поважності причин його пропуску (за наявності). У скарзі може міститися клопотання про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку. ДПС, розглядаючи клопотання платника податків, поновлює пропущений строк на подання скарги в адміністративному порядку, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Строки подання скарги на ППР або будь-яке інше рішення контролюючого органу можуть бути продовжені за правилами і на підставах, визначених п. 102.6 ПКУ, яка передбачає, що на період дії правового режиму воєнного, надзвичайного стану що вводиться в Україні зупиняється перебіг строків, визначених Податковим кодексом України, іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Пунктом 56.17 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що процедура адміністративного оскарження закінчується:

- днем, наступним за останнім днем строку, передбаченого для подання скарги на податкове повідомлення-рішення або будь-яке інше рішення відповідного контролюючого органу у разі, коли така скарга не була подана у строк, передбачений абзацом першим пункту 56.3 статті 56;

- днем отримання платником податків рішення відповідного контролюючого органу про повне задоволення скарги;

- днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику;

- днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику;

- днем звернення платника податків до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, що оскаржувались.

Слід також зазначити, що судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів КАС ВС висловила правову позицію про те, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платник податків не використовував процедуру досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається ч. 2 ст. 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (постанова від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20).

Від так, скаржник звернувся зі скаргою №27-09/2023 від 27.09.2023 на податкові повідомлення-рішення від 31.08.2023 №04, №04, №04, а також зі скаргою №28/08 від 28.08.2023 та з клопотанням про поновлення пропущеного строку на подання скарги в адміністративному порядку щодо ППР від 30/05/2023 №04, №04, №04.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням ДПС України від 12.09.2023 №26744/6/99-00-06-01-04-06 скаргу залишено без задоволення, проте клопотання щодо поновлення строку розглянуто не було.

Результатом адміністративного оскарження ППР від 30/05/2023 №04, №04, №04 (акт від 10.05.2023 №3006/14-29-07-04/44575226) є рішення ДПС України від 12.09.2023 №26744/6/99-00-06-01-04-06, яким скаргу залишено без задоволення, проте клопотання щодо поновлення строку розглянуто не було, тому ці ППР знаходяться на стадії судового оскарження- справа №400/12607/23.

Результатом адміністративного оскарження ППР від 31.08.2023 №04, №04, №04 (Акт перевірки №6856/14-29-07-04/44575226 від 10.08.2023) є часткове задоволення скарги шляхом скасування ППР №04, тому позивач звернувся до суду з позовною заявою про скасування ППР.

Згідно позицій листа ВАСУ №742/11/13-11 від 02.06.2011 «Щодо однакового застосування адміністративними судами окремих приписів Податкового кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України» визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків, що знайшло своє відображення у бухгалтерському та податковому обліках, а також спричинило подальший рух активів платника податків, що у своїй сукупності є доказом товарності усіх розглянутих господарських операцій. Так, ТОВ «ПРОМЕТЕЙ-ТОП» надало копії всіх первинних документів, підтверджуючих взаємовідносини із контрагентами-продавцями, докази наявності матеріально-технічної бази та трудових ресурсів, достатніх для ведення господарської діяльності, отже у інспекторів ДПІ відсутні підстави для формування висновків про нереальність та/або безтоварність здійснених господарських операцій.

Норми Податкового кодексу України місять чіткі, прямі правові норми, відповідно до яких підставою для нарахування податкового кредиту є податкова накладна (пп.

201.10 ПКУ),яка засвідчує факт придбання платником податку товарів (пп. 198.3 ПКУ), отже Кодекс не містить норм, які б встановлювали додаткову необхідність підтвердження сум, включених до складу податкового кредиту будь- якими іншими документами, окрім податкової накладної.

Разом з тим, наявність, або відсутність окремих документів, або помилки у їх оформленні, не можуть бути підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних вбачається, що фактичний рух активів, або зміни у власному капіталі чи зобов`язання платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» господарською операцією є дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства.

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» встановлено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Таким чином, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона повинна спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Підпунктом 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що господарська діяльність це діяльність особи, що пов`язання з виробництвом (виготовленням) та / або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремленні підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно з положеннями пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платників податків зобов`язанні вести облік доходів, витрат та інших показників пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку,

Фінансової звітності, інших документів пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно до пункту 44.2 статті 44 Податкового кодексу України, для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує і бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування.

Згідно з п. «а» підпункту 198.1 статті 198 Податкового кодексу України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені / нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів та послуг.

Відповідно до пункту 198.2 статті 198 Податкового кодексу, датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважаються дата тієї події, що відбувалась раніше: дата списания коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/ послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Відповідно до пункту 198.3 статті 198 Податкового кодексу України податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірноі (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду, зв`язку з: придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг; придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи); ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюються незалежно від того, чи такі товари/ послуги та основні фонди почали використовуватись в оподатковуваних операція у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду.

Підпунктом 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України встановлено, що не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реестрі податкових накладних податковими накладними / розрахунками коригування до таких податкових накладних не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 кодексу.

Тобто, необхідною умовою для віднесення коштів сплачених на придбання продукції до складу трат та віднесення сплачених у ціні товарів (робіт, послуг) сум податку на додану вартість до складу податкового кредиту з податку на додану вартість, є факт придбання товарів та послуг з метою їх використання в господарській діяльності.

Таким чином, витрати для цілей визначення об`єкта оподаткування податком на прибуток, а також сплачені у ціні товарів(послуг/робіт) суми податку на додану вартість для цілей визначення об`єкта оподаткування податком на додану вартість мають бути фактично здійсненні і підтверджені належним чином складеними первинними документами, що відображають реальність господарської операції, яка є підставою для формування податкового обліку платника податків.

Згідно позиції Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України (постанова від 27 березня 2020 року № 21-737во10), надання податковому органу належним чином оформлених документів, передбачених законодавством про податки збори, з метою одержання податкової вигоди є підставою для її одержання, якщо податковий орган не встановив та не довів, що відомості, які містяться в цих документах неповні, недостовірні та (або) суперечливі, є наслідком укладання нікчемних правочинів або коли відомості ґрунтуються на інших документах, недійсність даних в яких установлена судом.

За умови не встановлення податковим органом наявності замкнутої схеми руху коштів, яка б могла свідчити про узгодженість дій позивача та його постачальників для одержання товариством незаконної податкової вигоди, останнє не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умов щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Позивачем до перевірки було надано копії укладених з постачальниками та покупцями договорів, податкових та видаткових накладних, в Акті перевірки зазначено, що операції з придбання Позивачем сільськогосподарської продукції визнано як безтоварні та нереальні.

Доводи Відповідача базуються лише на його припущеннях, замість вивчення первинних документів, однак інформація щодо діяльності контрагентів (податковий стан платника податків, відсутність необхідних та достатніх матеріально-технічних ресурсів та персоналу тощо), одержана контролюючим органом з його власних інформаційних систем, що не оформлена рішенням суб`єкта владних повноважень і не є юридичним фактом, а утворює лише привід і підстави для перевірки такої інформації. Відповідна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 04 грудня 2018 року у справі № 814/788/14, від 30 листопада 2018 року у справі № 820/4698/17, від 14 лютого 2018 року у справі № 804/15887/14).

Крім того, платник податків не несе відповідальності за дії всіх підприємств та організацій, що беруть участь у багатостадійному процесі сплати податків до бюджету, оскільки відповідальність є індивідуально визначеною.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 12 червня 2018 року по справі № 826/16272/13-а, в якій суд зазначив, що: "Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента...".

Також, в у постанові від 16 квітня 2019 у справі N 804/6909/17 Верховний Суд вкотре підтвердив позицію, що аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

У відповідності до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, Відповідачем не надно достатніх та допустимих доказів правомірності прийнятих ним рішень від 21.09.2023 №04, №04, №04, тому зазначені рішення підлягають визнанню протиправними та скасуванню, а позов задоволенню.

Відповідно до вимог ст.. 139 КАС України, судові витрати в розмірі 26840,00 грн підлягають відшкодуванню на користь Позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Миколаївській області.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241, 244, 242 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Миколаївській області від 21.09.2023 №04.

3. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Миколаївській області від 21.09.2023 №04.

4. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Миколаївській області від 21.09.2023 №04.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Миколаївській області (вул. Героїв Рятувальників, 6,м. Миколаїв,54005 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМЕТЕЙ-ТОП" (вул. Потьомкінська, 114,м. Миколаїв,54009 ) судові витрати в розмірі 26840,00 грн.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.М. Мельник

Рішення складено в повному обсязі

12.09.24