Справа № 340/4775/24
Суддя: А.В. САГУН
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4775/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сагуна А.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області внести зміни до усіх інформаційних, телекомунікаційних систем, баз даних, реєстрів податкової служби та до інтегрованої картки по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 (Ідент. № НОМЕР_1 ) шляхом виключення облікових показників (операцій) про єдиний внесок по вимогам про сплату боргу (недоїмки), сформованим під порядковим номером Ф-175123-52.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач посилається на рішення в адміністративній справф №340/8472/21про визнання протиправними та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2021 № Ф-175123-52 на суму 142 181,94 грн. Позивач наголошує на тому, що після скасування в судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) контролюючим органом не приведено у відповідність дані її особової картки з ЄСВ, що і стало підставою для звернення до суду із даним адміністративним позовом.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому стверджує про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову. Представником контролюючого органу зауважено, що факт оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) не є підставою для проведення коригування в інтегрованій картці платника податків з метою виведення боргу (недоїмки) з єдиного внеску. Поряд з цим, заборгованість по єдиному внеску у розмірі 142 181,94 грн., яка виникла на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) (для фізичної особи) № від 07.06.2019 в сумі 110 363,18 грн. та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 07.06.2019 № в сумі 31818,76 грн. є не погашеною.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

ГУ ДПС у Кіровоградській області сформувало вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-175123-52 від 02.09.2021 року, якою повідомлено ОСОБА_1 , що станом на 31.08.2021 року за даними інформаційної системи податкових органів його заборгованість зі сплати єдиного внеску становить 142 181,94 грн., з яких 110 363, 18 грн. недоїмка, 31 818, 76 грн. штраф.

За наслідками процедури адміністративного оскарження рішенням ДПС України №23733/6/99-00-06-02-01-06 від 21.10.2021 року вказану вимогу залишено без змін, а скаргу позивача - без задоволення.

18 серпня 2022 року Третій апеляційний адміністративний суд ухвалив постанову, згідно якої апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив, а рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26.05.2022 скасував та прийняв нову постанову, якою визнав протиправною та скасував вимогу про сплату боргу від 02.09.2021 №Ф-175123-52.

Відповідачем листами від 08.05.2024, 20.06.2024 (а.с.5-6, 8-9) повідомлено, що за результатами розгляду скарг щодо приведення у відповідність облікових показників (операцій) з єдиного внеску по вимозі про сплату боргу Ф-175123-52 в інтегрованій картці платника податків наголошено на тому, що на виконання вищезазначеного рішення суду, ГУ ДПС у Кіровоградській обл. 18.08.2022 скасовано в ІКС ДПС вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-175123-52 від 02.09.2021. У зв`язку з наявністю боргу зі сплати єдиного внеску у платника ФОП ОСОБА_1 (Ідент. № НОМЕР_1 ) у сумі 142181,94 грн., ГУ ДПС у Кіровоградській обл. в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-175123-52 від 12.09.2023.

Позивач вказує, що внаслідок такої бездіяльності відповідача, а саме подальший облік за ним боргу в інтегрованій картці платника податку з єдиного соціального внеску, який скасований в судовому порядку, порушено його права та охоронювані законом інтереси, з огляд на що остання звернулась до суду із даним адміністративним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло станом на час їх виникнення та звертає увагу на наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку врегульовано Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 № 2464-VI (далі Закон № 2464-VI).

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону № 2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону № 2464-VI дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.

В розрізі положень частини 2 статті 2 Закону № 2464-VI виключно ним визначаються: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Згідно пунктом 5 частини 1 статті 4 Закону № 2464-VI, платниками єдиного внеску є особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме: наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Між тим, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Відповідно до підпунктів 19-1.1.7, 19-1.1.8 пункту 19-1.1 статті 19.1 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: реєструють та ведуть облік платників податків, платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням, проводять диференціацію платників податків; забезпечують достовірність та повноту обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням.

Пунктом 71.1 статті 77 ПК України регламентовано, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно із статтею 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Аналізуючи наведене, суд приходить до висновку, що контролюючі органи реєструють та ведуть облік платників єдиного внеску та забезпечують достовірність та повноту обліку таких платників податків.

Суд зазначає, що наказом Міністерства фінансів України 12.01.2021 № 5 затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі Порядок №5), який визначає правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Відповідно до пункту 2 розділу I Порядку №5 базовий запис - первинний запис в інформаційній системі; достовірність показників - відповідність інформації, що відображається в інтегрованій картці платника податків, показникам первинних документів; загальний контроль - процес контролю, що забезпечує досягнення достовірності відображення облікових показників в інтегрованій картці платника податків; інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску (далі - платежі), що ведеться за кожним видом платежу; коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається у підсистемах інформаційної системи, первинним показникам та встановленим алгоритмам (правилам) логічного і арифметичного контролю; облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники в ІКП, які породжуються у процесі перетворення у підсистемах інформаційної системи первинних показників; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення облікових показників в ІКП, який ґрунтується на принципах бухгалтерського обліку; перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення показників у відповідних підсистемах інформаційної системи.

Згідно із пунктом 1 глави 1 розділу II Порядку №5 з метою обліку нарахованих і сплачених, повернутих та відшкодованих сум платежів територіальними органами ДПС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які мають сплачуватися такими платниками на рахунки, відкриті в розрізі адміністративно-територіальних одиниць.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та фондами загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування за відповідним видом платежу та відповідною адміністративно-територіальною одиницею.

Під час проведення облікової операції в ІКП зазначається дата запису операції, зміст операції та/або документ, на підставі якого здійснюється запис.

Спеціальне кодування всіх операцій, що використовуються для відображення в ІКП облікових показників, забезпечує автоматизоване ведення ІКП.

Усі вартісні облікові операції та облікові показники в ІКП проводяться у гривнях з двома десятковими знаками.

Облік платежів ведеться в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Інформаційна система після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

Облікові показники, які відображаються в ІКП, залежать від форми обліку, яка передбачена умовами адміністрування відповідного платежу, що відкриваються для юридичних та фізичних осіб (далі - Перелік форм ІКП).

Для організації оперативного обліку кожній ІКП присвоюється код, який її ідентифікує в інформаційній системі та не може бути присвоєний іншій ІКП.

Постійними реквізитами ІКП є: податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний територіальний орган ДПС і мають відмітку у паспорті) (далі - податковий номер); найменування - для юридичної особи або прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) - для фізичної особи; код виду бюджету; код класифікації доходів бюджету / технологічний код класифікації єдиного внеску; дата відкриття ІКП; дата закриття ІКП; код територіального органу ДПС, в якому відкрита ІКП.

Змінними реквізитами ІКП є: дата здійснення облікової операції; код облікової операції; сума за обліковою операцією.

Під час відкриття, ведення, передачі, закриття ІКП використовується інформація про платників з реєстраційних даних.

Податковому органу, в якому перебуває платник за основним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за основним місцем обліку, для внесення відповідної інформації, а за неосновним місцем обліку - в режимі перегляду.

Податковому органу, в якому перебуває платник за неосновним місцем обліку, надається доступ до ІКП, відкритих за неосновним місцем обліку, для внесення відповідної інформації.

Відповідно до пункту 1 глави 2 розділу II Порядку №5 з метою забезпечення контролю за правильністю відкриття/закриття ІКП в інформаційній системі щодекадно забезпечується автоматичне формування реєстрів контролю:

реєстр контролю ІКП, відкритих в інформаційній системі, які не відповідають Переліку форм ІКП;

реєстр контролю наявності відкритої ІКП за платником, стосовно якого в ЄДР внесено запис про припинення;

реєстр контролю наявності ІКП без ознаки «Платник відсутній в реєстрі» відкритої платнику, якого не включено / виключено з реєстру платників певного податку.

Пунктом 2 глави 2 розділу II Порядку №5 регламентовано, що наявні записи в реєстрах контролю не пізніше наступного робочого дня з дня їх виявлення відпрацьовуються підрозділом, що здійснює облік платежів, шляхом усунення помилок:

у разі виявлення невідповідностей між ІКП, відкритими в інформаційній системі, та Переліком форм ІКП - здійснюється перекодування ІКП на відповідну форму обліку ІКП;

у разі виявлення ІКП, відкритої за платником, якого не включено / виключено з реєстру платників певного податку,- здійснюється перекодування такої ІКП з ознакою «Платник відсутній в реєстрі».

Згідно із пунктом 1 глави 1 розділу III Порядку №5 оперативний облік надходжень забезпечується підрозділом, що здійснює облік платежів:

за податками, зборами та платежами на підставі документів, визначених Порядком взаємодії органів Державної казначейської служби України та органів Державної податкової служби України в процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 18 липня 2016 року № 621, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 10 серпня 2016 року за № 1115/29245;

за єдиним внеском на підставі документів, визначених Положенням про рух коштів єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12 лютого 2016 року № 54, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 02 березня 2016 року за № 330/28460.

Пунктом 1 глави 4 розділу V Порядку №5 встановлено, що працівники підрозділів адміністративного/судового оскарження податкового органу, до компетенції яких належать розгляд скарг під час проведення процедури адміністративного оскарження або супроводження справ у судах, під час проведення процедури судового оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, в установленому порядку відповідно до вимог регламентів використання відповідних інформаційних систем вносять дані до інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, у день отримання чи складання відповідних документів або отримання інформації з подальшим збереженням даних та встановленням зв`язків записів зазначених інформаційних систем із записами підсистеми, що відображає результати контрольно-перевірочної роботи.

Відображенню в інформаційній системі підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є:

скарга (заява) платника податків;

рішення про результати розгляду скарги (заяви);

ухвала суду про відкриття провадження;

рішення суду, прийняте по суті.

Згідно із підпункту 4 пункту 2 глави 4 розділу V Порядку №5 залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку» / «Вручено, судовий розгляд»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус податкових повідомлень-рішень / рішень / вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку» / «Вручено, судовий розгляд».

Інформація, внесена та збережена працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи податкових органів, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень.

Аналіз наведених положень свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати єдиного внеску створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату недоїмки, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Подібна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19.02.2019 (справа №825/999/17), від 26.02.2019 (справа №805/4374/15-а), 30.11.2021 (справа №300/3157/20).

Суд враховує, що постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.05.2022 у справі №340/8472/21 визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу від 02.09.2021 №Ф-175123-52.

Обґрунтуванням рішення суду апеляційної інстанції є те, що Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області вже виносилась вимога по сплаті ЄСВ, зокрема вимога №Ф- від 07.06.2019, а тому формування повторної вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску за сумами, які визначені у іншій, раніше сформованій вимозі законодавством не передбачено.

Відповідачем зазначено, що заборгованість по єдиному внеску у розмірі 142 181,94 грн., яка виникла на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) (для фізичної особи) № від 07.06.2019 в сумі 110 363,18 грн. та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування або своєчасно не нарахованого єдиного внеску від 07.06.2019 № в сумі 31818,76 грн. є не погашеною.

Зі змісту відзиву на позовну заяву слідує (а.с. 22), що на підставі облікових даних з інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС, за якими на кінець календарного місяця за позивачем обліковувався борг (недоїмка) зі сплати єдиного внеску, керуючись пунктами 3, 4 розділу VI Інструкції №449, сформовано вимогу №Ф-175123-52 від 12.09.2023 року про сплату боргу у сумі 142 181,94 грн. та надіслало її позивачу в порядку статті 25 Закону №2464-VI для узгодження, з дотриманням вимог порядок стягнення заборгованості з платників, передбаченого статтею 25 Закону №2464-VI та розділом VІ Інструкції №449.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, звертає увагу на те, що вимогу про сплату боргу від 02.09.2021 №Ф-175123-52 на суму на суму 142 181,94 грн., сформовані Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, визнано протиправною та скасовано в судовому порядку.

Згідно із частиною 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, суд констатує, що постановою суду у справі №340/8472/21 встановлено відсутність правових підстав для автоматичного нарахування єдиного внеску позивачу і, як наслідок формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 02.09.2021 №Ф-175123-52 на суму на суму 142 181,94 грн., а тому повторне формування відповідачем вимоги №Ф-175123-52 від 12.09.2023 року про сплату боргу у сумі 142 181,94 грн. є також протиправним.

Суд звертає увагу, що відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №816/2042/16, Верховний Суд дійшов висновку, що наявність у платника податків матеріально-правового інтересу в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигід та податкових зобов`язань платника податків, є правомірними, оскільки у випадку, коли неперерахування податку або збору не є наслідком винних дій платника податків, до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня або пред`явлена вимога про повне перерахування податкових платежів.

Відображення податковим органом в інтегрованих картках платника відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань спричиняють правові наслідки саме для платника податку, оскільки від правомірності таких дій фактично залежить фінансовий стан платника податків у розрізі розрахунків із бюджетом, зокрема, щодо наявності та вірного розрахунку заборгованості перед бюджетом з урахуванням періоду її виникнення.

Приймаючи до уваги, що інтегрована картка платника є документом, який знаходиться в оперативному стані і відображає облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету, то зазначення в цій картці суми податку, нарахування якої скасовано судом, порушує права позивача, оскільки відображає несплату неіснуючих податкових зобов`язань.

Отже, у випадку скасування вимоги відповідач зобов`язаний відобразити інформацію в обліковій картці платника.

Таким чином, беручи до уваги викладене, суд, відповідно до положень т. 9 КАС України, з метою ефективного захисту порушеного права, приходить до висновку про наявність правових підстав для визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не здійснення відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань зі сплати ЄСВ.

При вирішенні даного спору по суті, в частині вимог зобов`язального характеру, суд вважає необхідним зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області внести зміни до усіх інформаційних, телекомунікаційних систем, баз даних, реєстрів податкової служби та до інтегрованої картки по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 (Ідент. № НОМЕР_1 ) шляхом виключення облікових показників (операцій) про єдиний внесок по вимогам про сплату боргу (недоїмки), сформованим під порядковим номером Ф-175123-52.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Здійснені позивачем судові витрати на сплату судового збору у сумі 968,96 грн. ( а.с.13) слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. Велика, Перспективна, 55, м. Кропивницький, 25006, ЄДРПОУ ВП 43995486) про зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області щодо не здійснення відображення/коригування у інтегрованій картці платника ОСОБА_1 з єдиного соціального внеску дійсного стану зобов`язань зі сплати єдиного соціального внеску сформованим під порядковим номером Ф-175123-52.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області внести зміни до усіх інформаційних, телекомунікаційних систем, баз даних, реєстрів податкової служби та до інтегрованої картки по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 (Ідент. № НОМЕР_1 ) шляхом виключення облікових показників (операцій) про єдиний внесок по вимогам про сплату боргу (недоїмки) на суму на суму 142 181,94 грн., сформованим під порядковим номером Ф-175123-52.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати на оплату судового збору в сумі 968,96 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (ЄДРПОУ ВП 43995486).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. САГУН