Справа № 216/5972/24
Суддя: БУТЕНКО М. В.
Дата ухвалення: 2024-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 216/5972/24
Провадження 2-а/216/57/24
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

12 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривий Ріг Дніпропетровської області Бутенко М. В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського 2 взводу 4 роти УПП батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль УПП в Київській області рядового поліції Кішлали Семена Костянтиновича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

22.08.2024 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до поліцейського 2 взводу 4 роти УПП батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль УПП в Київській області рядового поліції Кішлали Семена Костянтиновича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданих до неї документів, доходжу такого висновку.

Відповідно до ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст. 286 КУпАП, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Із позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення після закінчення строку на його оскарження без заяви про поновлення строку звернення до суду.

Постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята 28.07.2024 року. Позовну заяву позивачем підписано та відправлено на адресу суду 15.08.2024 року, тобто після закінчення 10 денного строку на оскарження, визначеного законом.

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а також документів, що до неї додаються, визначені ст.160,161 КАС України.

Так, згідно з ч. 3ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст.4Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору встановлюються у розмірах, визначених ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір». Разом з тим зазначена норма не містить визначеної ставки судового збору за подання позову про скасування постанов про накладення адміністративного стягнення.

При цьому згідно з ч. 4 ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Разом з тим відповідно до положень ст.3,5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 було відступлено від попередньо сформованого висновку щодо звільнення від сплати судового збору та вказано, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні ст.287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати ст. 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. При цьому визначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного доходжу висновку, що при поданні цієї позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0,2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 605,60 грн.

Однак ОСОБА_1 оригінал документа на підтвердження сплати судового збору у вказаному розмірі до позовної заяви не додав, зазначив, що судові витрати просить покласти на відповідача по справі.

При цьому, позивач додав до матеріалів позову копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_1 .

Так, відповідно до п. 13 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993. Так, уст. 22 цього Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій визначено, зокрема, у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм п. 13 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав як учасників бойових дій.

Указані висновки про застосування п. 13 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 545/1149/17. Також подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.10.2019 у справі № 9901/311/19.

Так, суддею встановлено, що предметом позову ОСОБА_1 є оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення Правил дорожнього руху.

Відтак даний позов не стосується соціального і правового захисту ОСОБА_1 саме як учасника бойових дій та не пов`язаний із порушенням прав ОСОБА_1 як учасника бойових дій. Отже, при зверненні до суду з даним позовом ОСОБА_1 не може бути звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Про будь-які інші підстави звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 у позовній заяві не вказав та докази наявності таких підстав не надав.

Згідно вимог ст. 25 КАСУ, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

При поданні позову, позивачем зазначено місце реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 , як доказ додано сторінку паспорта, де зазначено місце реєстраційного обліку: АДРЕСА_1 у 2018 році.

На запити суду щодо місця реєстраційного обліку позивача на сьогоднішній день, Єдиний Демографічний реєстр жодних даних не надав. При цьому, у прикладеній до позову копії постанови вказано адресу позивача: АДРЕСА_2 , і саме на цю адресу позивачем, згідно даних конверта, було отримано копію постанови, хоча під час оформлення постанови позивач був присутній особисто, та відмовився від її отримання. Позивачу необхідно додатково надати підтвердження реєстраційного обліку на сьогоднішній час за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позивачу слід виправити зазначені недоліки позовної заяви, а саме подати обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду, сплатити судовий збір за подання позову у справі щодо оскарження постанови про адміністративне правопорушення у розмірі 605,60 грн. та надати оригінал квитанції про сплату судового збору, підтвердити дані реєстраційного обліку за адресою, що підсудна Центрально-Міському райсуду м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області.

Ухвалою суду від 28.08.2024 року позовну заяву було залишено без руху, та листом від 28.08.2024 року за вих. № 8897 направлено на адресу позивача, вказану ним в позовній заяві.

11.09.2024 року, позивач подав до суду заяву про поновлення строку на звернення до суду та квитанцію про сплату судового збору, але не надав суду даних щодо підтвердження місця свого проживання за адресою, що підсудна Центрально-міському райсуду м. Кривого Рогу, у зв`язку з чим усі недоліки позовної заяви усунуті не були.

Згідно п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

При таких обставинах, в силу положень п. 1 ч. 4 ст.169 КАС України, враховуючи що позивачем не усунуто недоліки адміністративного позову у повному обсязі, позов слід повернути позивачу без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 169, 248, 294, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського 2 взводу 4 роти УПП батальйону патрульної поліції в м. Бориспіль УПП в Київській області рядового поліції Кішлали Семена Костянтиновича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими ст.ст. 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя: М. В. БУТЕНКО