Справа № 537/4373/23
Суддя: ХІНЕВИЧ В. І.
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/537/24/2024
Справа № 537/4373/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.09.2024 Крюківський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі: головуючого судді - Хіневича В.І., за участі секретаря судового засідання Бакай М.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції України, Управління патрульної поліції в Полтавській області, Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук УППП в Полтавській області, поліцейського роти №4 БПП в м. Кременчук УППП в Полтавській області лейтенанта Більчич Віталія Володимировича, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

З Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області до Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області, за підсудністю, надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції України, Управління патрульної поліції в Полтавській області, Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук УППП в Полтавській області, поліцейського роти №4 БПП в м. Кременчук УППП в Полтавській області лейтенанта Більчич Віталія Володимировича, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно позовної заяви, позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів, відповідно до якого просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу праві про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАІ №7806364 від 25.09.2023 року.

Ухвалою суду від 14.05.2024 року відкрито провадження у справі за означеною позовною заявою ОСОБА_1 та призначити судове засідання на 30 травня 2024 року.

В подальшому розгляд справи відкладався у зв`язку з неявкою позивача на 08 серпня 2024 року та 11 вересня 2024 року.

Позивач, будучи належним чином повідомлена про дату та час розгляду справи шляхом надсилання їй судової повістки за адресою, що зазначена в позовній заяві, у судові засідання 08.08.2024 року та 11.09.2024 року, тобто повторно, не з`явилася з невідомих суду причин, заяви про розгляд справи без її участі не надала.

Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, попередньо надавши заяву де прохала залишити без розгляду позовну заяву з підстав повторної неявки позивача у судове засідання (п.4 ч.1 ст. 240 КАС України).

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення адміністративного позову без розгляду з таких підстав.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої поданий позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський Суд) у своїй прецедент ній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При цьому суд погоджується із дотриманою ЄСПЛ позицією, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський Суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі "Каракуця проти України").

Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВП ВС від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18.

Разом з цим суд враховує, що справа перебуває у провадженні Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області з травня 2024 року, проте позивач жодного разу у судові засідання не з`явилася та не цікавилася станом розгляду справи.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач повторно не з`явилася в судове засідання, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала, тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись п.4 ч.1 ст. 240 КАС України,

ухвалив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції України, Управління патрульної поліції в Полтавській області, Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук УППП в Полтавській області, поліцейського роти №4 БПП в м. Кременчук УППП в Полтавській області лейтенанта Більчич Віталія Володимировича, про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно ч.4 ст. 240 КАС України вона має право на повторне звернення до суду в загальному порядку після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя : В. І. Хіневич