Справа № 600/3471/24-а
Суддя: Лелюк Олександр Петрович
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 вересня 2024 р. м. Чернівці Справа №600/3471/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лелюка О.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії.

Позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки їх виплати з 01 липня 2015 року по день фактичної виплати 25 жовтня 2022 року;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 (військова частина НОМЕР_1 ) нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки їх виплати з 01 липня 2015 року по день фактичної виплати 25 жовтня 2022 року.

Позов обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 набув право на виплату компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати індексації грошового забезпечення за період з липня 2015 року по день фактичної виплати відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 №159.

Ухвалою суду від 09 серпня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи; встановлено строк для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 02 вересня 2024 року заяву ІНФОРМАЦІЯ_1 про залишення позову без розгляду задоволено частково. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії залишено без руху. Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з цим позовом та доказів поважності причин його пропуску. Роз`яснено, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду. В задоволенні іншої частини заяви ІНФОРМАЦІЯ_1 про залишення позову без розгляду відмовлено.

Оскільки вказану ухвалу суду було доставлено в електронний кабінет представника позивача 03 вересня 2024 року, то строк, встановлений судом для усунення недоліків позовної заяви, сплив 09 вересня 2024 року.

У встановлений судом строк представником позивача подано до суду заяву про усунення недоліків, у якій заявник, посилаючись на низку правових позицій Верховного Суду, вказав про відсутність підстав для тверджень про пропуск позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Так, у поданій заяві представник позивача вказав, що компенсація втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати є складовою заробітної плати, а тому спір у даній справі стосується заробітної плати військовослужбовця. Відповідно, строк звернення до суду з даним позовом визначений статтею 233 Кодексу законів про працю України в редакції, яка була чинна станом на день звільнення позивача з військової служби (15 червня 2018 року) і передбачала, що спори про стягнення заробітної плати не обмежуються будь-яким строком.

Разом з тим, як вбачається зі змісту поданої представником позивача заяви, у такій не наведено жодних причин, які унеможливлювали звернення позивача до суду у встановлений законом строк, про який вказано судом в ухвалі від 02 вересня 2024 року.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне зазначити таке.

Як свідчить зміст та характер спірних у даній справі відносин, такі виникли у зв`язку з ненарахуванням та невиплатою відповідачем позивачу-військовослужбовцю компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суми індексації грошового забезпечення за весь час затримки виплати з 01 липня 2015 року по день фактичної виплати 25 жовтня 2022 року.

Так, згідно змісту позову, позовні вимоги обґрунтовано нормами Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159.

Суд зауважує, що питання щодо застосування строків звернення до суду з адміністративним позовом у правовідносинах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ (далі Закон №2050-ІІІ), було предметом розгляду Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду.

Так, у справі №560/8194/20 (постанова від 02 квітня 2024 року) Судова палата вважала за необхідне відступити від висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09.06.2021,17.11.2021, 27.07.2022, 11.05.2023 (справи №№ 240/186/20, 460/4188/20, 460/783/20,460/786/20, відповідно) про застосування строків звернення до суду з адміністративним позовом у правовідносинах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати відповідно до Закону № 2050-ІІІ та сформулювала такі висновки:

а) у спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів;

б) нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати зокрема і пенсії, проводиться у чітко визначений Законом № 2050-ІІІ строк - у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати;

в) з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати пенсії за попередні періоди особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів і з цього дня починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду. Звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів після закінчення цього строку є підставою, передбаченою пунктом 8 частини першої статті 240, для залишення позовної заяви без розгляду;

г) отримання листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на заяву не змінює час, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить про час, коли особа почала вчиняти активні дії щодо реалізації свого права на отримання компенсації у позасудовому чи судовому порядку. Відповідно з вказаної дати не може розпочинатись відлік строку звернення з позовом до суду.

Саме такий підхід до обчислення строків звернення до суду з позовом у спорах зазначеної категорії справ, на переконання Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду, відповідає принципу верховенства права та його складовій - принципу правової визначеності, сприяє стабільності правовідносин щодо виплати компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Згідно частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як встановлено з матеріалів даної справи, заборгованість з виплати індексації грошового забезпечення за період з липня 2018 року по лютий 2018 року у сумі 33015,17 грн була виплачена відповідачем позивачу 25 жовтня 2022 року, що підтверджується випискою по надходженням картки/рахунку ОСОБА_1 від 29 березня 2024 року.

Отже, враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 02 квітня 2024 року у справі №560/8194/20, суд зазначає, що позивач повинен був дізнатись про порушення свого права з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати індексації грошового забезпечення, тобто починаючи з 01 листопада 2022 року, а тому саме з цього дня у позивача виникло право на звернення протягом шести місяців до суду з позовом про стягнення компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Відтак, строк звернення до суду з даним позовом тривав з 01 листопада 2022 року по 01 травня 2023 року включно.

Однак з позовом про оскарження бездіяльності відповідача щодо не нарахування та не виплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати позивач звернувся до суду лише 07 серпня 2024 року (згідно відбитку штампу канцелярії суду), тобто із значним пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що даний позов подано до адміністративного суду з пропуском строків звернення до суду.

Водночас у поданій представником позивача заяві про усунення недоліків не наведено жодної причини пропуску позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Фактично ж, подана заява зводиться до незгоди представника позивача з указаними вище висновками суду, які і викладені в ухвалі від 02 вересня 2024 року.

Стосовно доводів поданої заяви та посилань представника позивача на численні рішення Верховного Суду з твердженнями про те, що компенсація втрати частини доходів у зв`язку порушенням строків їх виплати є складовою заробітної плати, а тому при вирішенні спорів щодо невиплати такої компенсації строк звернення до суду не обмежується, що визначено статтею 233 Кодексу законів про працю України в редакції, чинній на час звільнення позивача з військової служби, то такі доводи представника позивача суд оцінює критично, адже його позиція суперечить правовій позиції Верховного Суду у справі №560/8194/20 (постанова від 02 квітня 2024 року).

Суд вкотре наголошує, що у постанові від 02 квітня 2024 року по справі №560/8194/20 Судова палата Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулювали висновки щодо застосування строків звернення до суду саме у справах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати, що врегульовано Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року №159.

При цьому такі висновки суду касаційної інстанції стосуються усіх справ щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати. Тобто, шестимісячний строк звернення до суду з такими позовами застосовується не залежно від того, який вид доходу (пенсія - як у справі №560/8194/20, чи заробітна плата (грошове забезпечення), сума індексації грошових доходів громадян - як у цій справі) несвоєчасно було виплачено позивачу. Саме з виплатою відповідачем позивачу такого доходу (пенсії, заробітної плати (грошового забезпечення), суми індексації грошових доходів громадян) у нього і виникає право на звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації згідно Закону України №2050-ІІІ та Порядку №159.

Доводи поданої заяви, які зводяться до висновку про не пропущення позивачем строку звернення до суду з цим позовом, жодним чином не стосуються саме причин, у зв`язку з якими позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України.

Таким чином, наведене у своїй сукупності свідчить про невиконання позивачем вимог ухвали суду від 02 вересня 2024 року та не усунення недоліків позову.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Згідно частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки після відкриття провадження у справі судом встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з цим позовом і у заяві про усунення недоліків, поданої на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху, не наведено жодних причин пропуску строку звернення до суду, то суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення даної позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 171, 240, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні заяви представника позивача про усунення недоліків.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

3. Роз`яснити, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційну скаргу на дану ухвалу може бути подано до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя О.П. Лелюк