Справа № 240/9992/24
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/9992/24

категорія 108020200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Лавренчук О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Контакт" до Тернопільської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови,

встановив:

Приватне підприємство "Контакт" (далі - позивач, ПП "Контакт") звернулось до суду з позовом до Тернопільської митниці Державної митної служби України, у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати видане Тернопільською митницею Держмитслужби України рішення про коригування митної вартості товарів від 12.04.2024 №UA403070/2024/000118/2;

- визнати протиправною і скасувати видану Тернопільською митницею Держмитслужби України картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 12.04.2024 №UA403070/2024/000198.

В обґрунтування позову вказує, що ПП "Контакт" подано до відділу митного оформлення №3 митного посту «Тернопіль» Тернопільської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію (далі ЕМД) типу ІМ-40 №24UA45U6 для здійснення митного оформлення ввезених товарів «Каменерізальні верстати з комплектом інструментів моделі MAS-12 (всього 3 комплекти»), «Верстат каменекольний в комплекті з інструментом моделі KSL-24S.( всього 2 комплекти». Факт придбання товару підтверджується контрактом №KSA-161 111 від 11.11.2016 з фірмою «Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd.» (Китай), доповненням №6 від 04.04.2022 та №7 від 05.07.2023 до цього контракту, проформою-інвойсом №UAS-231124U від 24.11.2023, комерційним інвойсом №UAS-231124U від 24.11.2023, пакувальним листом №UAS- 231124U від 24.11.2023, експортною митною декларацією № 00696991 від 18.12.2023. Позивач зазначає, що виконуючи вимоги Відповідача 11.04.2024 позивачем додатково подано паспорт каменекольного верстата моделі KSL-24S, а також повідомлено, що оплата за товар не здійснювалася, оскільки за умовами договору було передбачено, що 100% оплата за поставлений товар здійснюється протягом 120 робочих днів після вивантаження товару на склад Покупця, документи про вартість страхування теж не подавалися, оскільки згідно Доповнення №7 від 05.07.2023 до контракту страхування вантажу на умовах поставки DAP «Тернопіль» не здійснюється, а також не подавалися і не було у обов`язку подавати для митного оформлення документи про вартість транспортних витрат до кордону України, оскільки враховуючи умови поставки DAP "Тернопіль", такі витрати є витратами Продавця і не включаються до митної вартості товару на території України, і повідомили, що інших додаткових документів подано не буде. Не зважаючи на це, Відповідач не прийняв до уваги всі подані нами основні товаросупровідні документи, вважаючи їх недостатніми для підтвердження заявленої митної вартості товару, та прийняв оскаржувані рішення. Просить позов задовольнити.

До позову додано клопотання про витребування доказів.

Суддя своєю ухвалою від 27.05.2024 прийняла позовну заяву до розгляду, відкрила спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи, зобов`язала Тернопільську митницю Державної митної служби України надати до суду у термін, протягом п`ятнадцяти днів, з дня отримання даної ухвали, належним чином завірену копію МД №24UA36U0 від 27.03.2024.

Відзив на позовну заяву надійшов до суду 10.06.2024. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що під час здійснення митного контролю за МД № 24UA45U6 від 11.04.2024 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: 1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120032 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості; 2. В експортній декларації країни відправлення №00696991 від 18.12.2023 зазначено класифікаційний код та відповідно, проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 11.04.2024 № 24UA45U6 заявлено товар №1 та товар №2 код УКТЗЕД; 3. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600; 4. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався. Відповідач вважає, що перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.

Клопотання Тернопільської митниця Державної митної служби України про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін надійшло до суду 10.06.2024.

Відповідь на відзив надійшла до суду 12.06.2024. Заперечуючи викладені у відзиві аргументи відповідача, представник позивача зазначив, що з електронного повідомлення Відповідача декларанту від 11.04.2024 слідує таке: «Відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ прошу надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.» Представник позивача зазначає, що виконуючи вимоги Відповідача 11.04.2024 додатково подали йому паспорт каменекольного верстата моделі KSL-24S, а також повідомлено, що оплата за товар не здійснювалася, оскільки за умовами договору було передбачено, що 100% оплата за поставлений товар здійснюється протягом 120 робочих днів після вивантаження товару на склад Покупця (див. проформу-інвойс № UAS-231124U від 24.11.2023); документи про вартість страхування теж не подавалися, оскільки згідно Доповнення №7 від 05.07.2023 до контракту страхування вантажу на умовах поставки DAP «Тернопіль» не здійснюється, а також не подавалися і не було у нас обов`язку подавати для митного оформлення документи про вартість транспортних витрат до кордону України, оскільки враховуючи умови поставки DAP «Тернопіль», такі витрати є витратами Продавця і не включаються до митної вартості товару на території України, і повідомили, що інших додаткових документів подано не буде Однак, не зважаючи на це, Відповідач не прийняв до уваги всі подані нами основні товаросупровідні документи, вважаючи їх недостатніми для підтвердження заявленої нами митної вартості товару, та прийняв оскаржувані рішення. Позивач вважає, що ніяких розбіжностей, які впливають на митну вартість товару, подані до митного оформлення товарів документи не містили і не давали жодних підстав для обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Представник позивача також зазначає, що при коригуванні не здійснено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, оскільки вони є різного функціоналу, призначення, ваги, кількості, ціни продажу, різні умови поставки, що є порушенням ч.2 ст.55 Митного кодексу України. Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 14.06.2024 постановлено розглядати адміністративну справу за правилами загального позовного провадження та зазначено, що у зв`язку з тим, що у період із 01.07.2024 по 21.07.2024 головуюча у справу суддя перебуватиме у відпустці, призначити підготовче засідання у справі на 24 липня 2024 року.

Протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем судового засідання до протоколу від 24.07.2024, закрито підготовче засідання та призначено до розгляду справи по суті.

Клопотання позивача про долучення додаткових доказів надійшло до суду 25.07.2024.

Додаткові пояснення представника відповідача надійшли до суду 09.08.2024. У свої поясненнях представник зауважує, що різниця у зазначених кодах УКТ ЗЕД впливає на митну вартість, оскільки у заявленому товару є різниця у товарній категорії, тобто є підстави вважати що заявлений товар міг бути замінений на іншу категорію такого ж товару, ціна на який може відрізнятися від ціни заявленого, тим самим дана розбіжність впливає на митну вартість. Просить суд відмовити позивачу, Приватному підприємству «Контакт», у задоволенні його позовних вимог повністю в зв`язку із їх безпідставністю та необгрунтованістю.

Заперечення позивача на додаткові пояснення відповідача надійшли до суду 12.08.2024. У своїх запереченнях представник позивача зазначає, що класифікація товарів у зовнішньоекономічній діяльності здійснюється на основі товарної номенклатури Гармонізованої системи опису і кодування товарів, яка є частиною Міжнародної конвенції з гармонізованої системи опису і кодування товарів (ГС). Вона набула чинності з 1 січня 1988 р. У Міжнародній конвенції про ГС установлено, що країни, які її застосовують, не можуть змінити класифікацію товарів і їх код у межах перших шести знаків. Більш конкретна деталізація кодів за більшою кількістю знаків здійснюється вже на національному рівні за умови, що ці підрозділи будуть додані та кодовані понад шестизначний цифровий код. З огляду на це класифікація товарів №1 і №2 в експортній декларації країни відправлення (Китай) №00696991 від 18.12.2023 та в митній декларації від 11.04.2024 № 24UA45U6, поданій до митного оформлення, на рівні шести знаків є однаковою - 846410 та 846490, що відповідає Міжнародній конвенції про ГС. Різниця в класифікації товарів є лише на рівні 7 знаку, що не є порушенням Міжнародної конвенції, але це не може вважатися розбіжністю, яка впливає на митну вартість. Позивач зауважує, що Китай не являється членом митної та економічної спілки Європейського Союзу, і може здійснювати власну деталізацію кодів товарів на рівні 10 знаків понад шестизначний цифровий код ГС і така деталізація може бути відмінною від такої ж деталізації на національному рівні інших країн, що не може вважатися порушенням при класифікації. Враховуючи зазначене, Відповідач безпідставно переносить порядок класифікації товарів на рівні 10 знаків згідно УКТЗЕД на класифікацію товарів при експорті і імпорті в Китаї.

В зв`язку з цим необґрунтованим є твердження Відповідача, що різниця в класифікації товарів на рівні 7 знаку заважає повністю ідентифікувати товари, вироблені і експортовані з Китаю, з товарами, які представлені до митного оформлення в Україні, і що ціна/митна вартість товару залежить від коду товарної номенклатури ГС. Крім того, слід зазначити, що сумнівів в ідентифікації оцінюваного товару під час здійснення митного контролю і митного оформлення Відповідач не висував. Митний огляд не проводив. Порушень митного забезпечення ( пломб митних органів Китаю ) теж виявлено не було. Здійснивши митне оформлення, Відповідач фактично визнав, що оцінювані товари відповідають товаросупровідним документам, тобто ідентифіковані. Враховуючи все вище викладене, стверджуємо, різниця в класифікації товарів на рівні 7 знаку в експортній декларації (Китай) та митній декларації України не є порушенням класифікації товарів та не являється розбіжністю, яка вплинула чи могла вплинути на достовірність заявленої митної вартості товарів згідно ЕМД від 11.04.2024 № 24UA45U6 та на формування ціни товару при його продажі.

Протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною секретарем судового засідання до протоколу від 13.08.2024 постановлено перейти до розгляду справи у порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

У період із 19.08.2024 по 02.09.2024 головуюча у справу суддя перебувала у відпустці.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення представника позивача та заперечення представника відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне

Встановлено, що 11 листопада 2016 року між компанією Xiamen Mastone Eguipment Co. (Китай) (продавець) та Приватним підприємством "Контакт" (Україна) (покупець) укладено контракт №KSA-161111.

На виконання зовнішньоекономічного контракту №KSA-161111 від 11.11.2016, позивачем на митну територію України ввезено товари та 29.02.2024 подано до митного оформлення митну декларацію № 24UA44U6 (а.с. 16-18), у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступні товари:

Товар №1 «Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом, нові: Верстат окантовочний, модель MAS-12 -3 к-та: потужність 15-18,5кВт, максимальний робочий розмір різки 3200х2000х250мм, габаритні розміри: 6000х4700х3200мм. Комплектація: 1.Балка мостова з системою приводів подачі по горизонталі і вертикалі -1шт.(в складі: головний двигун 15-18,5кВт -1шт, електричні мотор- редуктори на переміщення по боковим направляючим 1,5-2,2кВт -2шт, електричний мотор-редуктор на переміщення по балці 1,5-2,2кВт -1шт, електричний мотор- редуктор на переміщення вверх-вниз 1,5-2,2кВт -1шт.) Бокові направляючі для переміщення балки -2шт. 3.Поворотний робочий стіл, гідравлічний -1шт. (в складі: гідравлічна станція з електричним мотором 1,5-2,2 кВт -1шт, редуктори на поворот і підйом стола -2шт). Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.»;

Товар №2 «Верстат каменекольний в комплекті з інструментом: KSL-24S -2 к-та, потужність 5,5кВт, габаритні розміри 150х160х195см, робочий тиск -50т. Комплектація: стійка подачі каменекольних ножів з гідроциліндрами, роліковий стіл для ручної подачі каменю, гідравлічна станція, пульт управління. Призначений для розколювання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Виробник -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd., Китай.».

Позивач визначив митну вартість вказаного вище товару згідно статті 57 Митного Кодексу України за основним методом - за ціною договору (вартість операції)

До митної декларації, як встановлено з інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- пакувальний лист № UAS-231124U від 24.11.2023;

- рахунок-проформа № UAS-231124U від 24.11.2023;

- рахунок-фактура (інвойс) № UAS-231124U від 24.11.2023;

- коносамент № GRE23120032 від 23.12.2023;

- накладна УМВС № 31505650 від 24.03.2024;

- супровідний документ T1 № 24PL321030NU6ITYM8 від 12.03.2024;

- декларацiя про походження товару № UAS-231124U від 24.11.2023;

- картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403070/2024/000193 від 10.04.2024;

- бухгалтерський документ, що підтверджує вартість товару №б/н від 04.04.2024;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару № б/н від 01.11.2023;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № В-632 від 04.04.2024 з додатками;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №6 від 04.04.2022;

- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №7 від 05.07.2023;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № KSA-161111 від 11.11.2016;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, які декларуються не належать до товарів, що підлягають державному експортному контролю № б/н від 11.04.2024;

- Детальна комплектація верстата MAS-12 від 10.04.2024;

- Паспорт верстата MAS-12 від 10.04.2024;

- Скоригована митна декларація №403030/2022/019267 від 23.10.2023;

- Цінова інформація з сайту виробника №б/н від 04.04.2024;

- копія митної декларації країни відправлення №00696991 від 18.12.2023.

Як вбачається з наданих відповідачем документів, митницею 11.04.2024 електронним повідомленням направлено декларанту вимогу про надання додаткових документів у якому вказано: "Відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ прошу надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією" (а.с. 92).

На вимогу відповідача від 11.04.2024 Приватне підприємство "Контакт" надало лист - пояснення №1 від 11.04.2024 у якому вказало: "Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, та інші платіжні документи не надані, тому що згідгно умов оплати, вказаних в проформі - інвойсі №UAS-231124U від 24.11.2023: "100% сум Проформ Інвойсу буде сплачено протягом 120 робочих днів після відвантаження товару на склад Покупця". Транспортування вантажу, згідно умов контракту (DAP Тернопіль) здійснювалось Відправником, який не зобовязаний надавати нам додаткові транспортні документи, що свідчать про вартість доставки та умови оплати за неї. Для нас вартість доставки включена у вартість товару. Страхування вантажу не проводилось, що зазначено в доповненні до контракту №7 від 05.07.2023". До листа додано паспорт каменекольного верстата KSL-24S від 11.04.2024

Митним органом, за результатами аналізу поданої декларантом позивача до митного оформлення МД та долучених документів, прийнято рішення №UA403070/2024/000118/2 від 12.04.2024 (а.с. 58-59) про коригування митної вартості товарів, якою визначено митну вартість товару за резервним методом. Відповідачем було здійснено коригування вартості товару: Каменерізальні верстати в комплекті з інструментом, нові: Верстат окантовочний, модель MAS-12 -3 к-та: потужність 15-18,5кВт, максимальний робочий розмір різки 3200х2000х250мм, габаритні розміри: 6000х4700х3200мм. Комплектація: 1.Балка мостова з системою приводів подачі по горизонталі і вертикалі -1шт.(в складі: головний двигун 15-18,5кВт -1шт, електричні мотор - редуктори на переміщення по боковим направляючим 1,5-2,2кВт -2шт, електричний мотор-редуктор на переміщення по балці 1,5-2,2кВт -1шт, електричний мотор - редуктор на переміщення вверх-вниз 1,5-2,2кВт -1шт.) Бокові направляючі для переміщення балки -2шт. 3.Поворотний робочий стіл, гідравлічний -1шт. (в складі: гідравлічна станція з електричним мотором 1,5-2,2 кВт -1шт, редуктори на поворот і підйом стола -2шт). Призначені для розрізання каменю. Не військового призначення та неподвійного використання. Верстати у розібраному вигляді для зручності транспортування. Виробник -Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.»;

У рішенні вказано: За результатом опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість е може бути визначена з наступних причин:

1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120032 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

2. В експортній декларації країни відправлення №00696991 від 18.12.2023 зазначено класифікаційний код та відповідно, проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 11.04.2024 №24UA45U6 заявлено товар №0 та товар №2 код УКТЗЕД;

3. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600;

4. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався.

Листом - поясненням №1 від 11.04.2024 декларант повідомив, які документи було надано, та відмовився від надання додаткових документів.

За результатом перевірки митної декларації, а також інших документів, наданих відповідно до Митного кодексу України, поданих уповноваженою особою декларанта, митним органом прийнято картку відмови №UА403070/2024/000198, якою повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів. Причина: У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару №UA403070/2024/000118/2 від 12.04.2024 (а.с. 60).

Вважаючи оскаржувані рішення митного органу протиправними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини виникли у сфері митної справи і стосуються процедури визначення митної вартості товарів та правомірності рішень відповідача щодо коригування митної вартості товару, котрий імпортується на митну територію України, та регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012р. №4495-VI (зі змінами та доповненнями), відповідно до статті 49 якого митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За приписами ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Як встановлено ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Отже, Митним кодексом України передбачено, та встановлено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Відповідно до ч.ч.3-5 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 Митного кодексу України).

Частиною 2 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Згідно зі ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно зі ст.58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Як вбачається зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2024/000118/2 від 12.04.2024, підставами для здійснення відповідачем спірного коригування митної вартості стало:

1. Коносамент від 23.12.2023 № GRE23120032 жодним чином не завірений, відсутні будь-які підписи, штампи, печатки, що викликає сумнів щодо достовірності декларування транспортних витрат та не включення всіх складових частин митної вартості;

2. В експортній декларації країни відправлення №00696991 від 18.12.2023 зазначено класифікаційний код та відповідно, проте в поданій до митного оформлення митній декларації від 11.04.2024 №24UA45U6 заявлено товар №0 та товар №2 код УКТЗЕД;

3. Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, що визначає ринкову вартість обладнання на підставі цін, які склалися на аналогічне обладнання на ринку за кордоном без врахування витрат на навантаження, транспортування, страхування до кордону які мають враховуватися при визначені митної вартості, та й стосується він лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600;

4. Згідно пункту 7 зовнішньоекономічного договору від 11.11.2016 № KSA-161111 продавець має надати покупцеві Свідоцтво про форму Походження товарів даний документ до митного оформлення не надавався.

Надаючи правову оцінку підставам, вказаним у оскаржуваному рішенні, суд зазначає наступне.

Щодо коносаменту від 23.12.2023, суд зазначає наступне.

За умовами зовнішньоекономічного контракту № KSA-161111 від 11.11.2016 товар поставляється на умовах СRF Одеса порт. Однак, згідно з додатку до контракту №6 від 04.04.2022 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016 поставка товару змінена на DAP Тернопіль, а його вартість визначається в проформі-інвойсі, підписаному сторонами контракту (а.с. 26,27).

Поставка на умовах DAP Інкотермс (англ. Delivered At Place Поставка в місце призначення), продавець несе ризики за вантаж до моменту його доставки в місце призначення. Умова може застосовуватися до будь-якого способу перевезення.

За умовами DAP вантажовідправник передає товар одержувачу готовим до розвантаження в кінцевому пункті призначення. Всі транспортні витрати лягають на продавця, у той час як митне оформлення (для імпорту) оплачує покупець.

Отже, поставка на умовах DAP Інкотермс не передбачає обов`язку позивача, як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Окрім того, згідно додатку №7 від 05.07.2023 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016 страхування вантажу не здійснюється (а.с. 28, 29).

Отже, позивачем не здійснювались витрати на перевезення товару та його страхування.

Суд зазначає, що використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах DAP Інкотермс, задекларованого в митній декларації, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів та інших документів (в межах даних правовідносин).

Щодо посилань відповідача на відсутність свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до п. 7 "Необхідні документи" зовнішньоекономічного контракту від 11.11.2026 за №KSA-161111 визначено: 1) комерційний інвойс в оригіналі; 2) коносамент в оригіналі; 3) упакувальний лист в оригіналі; 4) свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем.

Однак, відповідно до приписів 2 та 3 ст. 53 Митного кодексу України не є документом, які підтверджує митну вартість товарів такий документ, як свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем.

Отже, відсутність свідоцтва про форму походження товарів, виготовлене продавцем не може бути підставою для коригування митної вартості товару, оскільки останній не є основним документом відповідно до частини 2 статті 53 МК України.

Щодо посилань відповідача на коди УКТ ЗЕД, що вказані у митній декларації країни відправлення та у митній декларації, яка подана до митного оформлення.

Статтею 67 Митного кодексу України встановлено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Законом України "Про Митний тариф України" від 19 жовтня 2022 року № 2697-IX встановлюється Митний тариф України, який, відповідно до ст. 1, є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

У розділі Розділ XVI Митного тарифу України "МАШИНИ, ОБЛАДНАННЯ ТА МЕХАНІЗМИ; ЕЛЕКТРОТЕХНІЧНЕ ОБЛАДНАННЯ; ЇХ ЧАСТИНИ; ЗВУКОЗАПИСУВАЛЬНА ТА ЗВУКОВІДТВОРЮВАЛЬНА АПАРАТУРА, АПАРАТУРА ДЛЯ ЗАПИСУ АБО ВІДТВОРЕННЯ ТЕЛЕВІЗІЙНОГО ЗОБРАЖЕННЯ І ЗВУКУ, ЇХ ЧАСТИНИ ТА ПРИЛАДДЯ" вказано:

8464 Верстати для обробки каменю, кераміки, бетону, азбестоцементу або аналогічних мінеральних матеріалів чи для холодної обробки скла:

8464 10 00 00 - верстати пиляльні

8464 90 00 00 - інші

Суд звертає увагу, що в митній декларації країни відправлення (Китай) зазначений код Гармонізованої системи опису та кодування товарів, який на рівні перших 6 знаків збігається з кодом УКТЗЕД, який вказано позивачем у МД №24UA45U6 від 11.04.2024.

Отже, твердження відповідача, що відмінності у решти чотирьох знаків коду УКТ ЗЕД (з сьомого по десятий) мали вплив при визначенні митної вартості товару за основним методом, є помилковим, а тому така підстава є неприпустимою для здійснення відповідачем спірного коригування митної вартості.

Щодо твердження відповідача, що Експертний Висновок Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632, стосується лише каменерізального окантовочного верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-12, та каменерізального верстата в комплекті з інструментом моделі MAS-1600, суд зазначає наступне.

Згідно ст.11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" торгово-промислові палати мають право проводити на замовлення українських та іноземних підприємців експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.

Зі змісту Експертного Висновку Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632 вбачається, що експертизою встановлено ринкову вартість обладнання: Верстат каменерізальний окантовочний в комплекті з інструментом моделі MAS-12 (25500 дол); Верстат каменерізальний в комплекті з інструментом моделі KSL-24S (4430 дол) (а.с. 47-49)

Саме такі цифрові значення вказано декларантом у МД №24UA45U6 від 11.04.2024.

Частиною 2 ст. Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" встановлено, що методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Отже, є протиправним не врахування відповідачем Експертного Висновку Житомирської Торгово-Промислової палати від 04.04.2024 № В-632.

Суд також зауважує, що за умовами, вказаними у Додатку №6 від 04.04.2022 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016, ціна товарів визначається сторонами контракту у Проформа - інвойсі, підписаної обома сторонами. Саме такі ціни, як встановлено судом та підтверджується належними доказами, вказано позивачем у МД №24UA45U6 від 11.04.2024, що також відповідачем не заперечуться ані у оскаржуваних рішеннях, ані у відзиві.

Окрім того, суд зауважує, що митницею 11.04.2024 електронним повідомленням направлено декларанту вимогу про надання додаткових документів у якому вказано: "Відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ прошу надати документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а саме: - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією" (а.с. 92).

У оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості вказано: "Листом - поясненням №1 від 11.04.2024 декларант повідомив, які документи було надано, та відмовився від надання додаткових документів."

Однак, належними доказами спростовується зазначена митним органом інформація, оскільки на вимогу відповідача від 11.04.2024 Приватне підприємство "Контакт" надало лист - пояснення №1 від 11.04.2024 у якому вказало: "Банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, та інші платіжні документи не надані, тому що згідгно умов оплати, вказаних в проформі - інвойсі №UAS-231124U від 24.11.2023: "100% сум Проформ Інвойсу буде сплачено протягом 120 робочих днів після відвантаження товару на склад Покупця". Транспортування вантажу, згідно умов контракту (DAP Тернопіль) здійснювалось Відправником, який не зобов`язаний надавати нам додаткові транспортні документи, що свідчать про вартість доставки та умови оплати за неї. Для нас вартість доставки включена у вартість товару. Страхування вантажу не проводилось, що зазначено в доповненні до контракту №7 від 05.07.2023".

Суд вважає, що така відповідь містить чіткі та зрозумілі пояснення з посиланням на відповідні документи, додані до митної декларації щодо неможливості надання декларантом документів, які вимагав митний орган, а тому твердження відповідача, вказане у оскаржуваному рішенні є необгрунтованим

До суду позивачем надано платіжні документи, які містять інформацію про оплату товару у квітні 2024 року, тобто в межах строку, визначеного Додатком №6 від 04.04.2022 до контракту №KSA-161111 від 11.11.2016.

З огляду на вищезазначене, зауваження митного органу до наданих на підтвердження заявленої митної вартості товарів документів, що викладені у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, суд вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки їх не можна віднести до таких, які можуть слугувати підставою для відмови у визначенні митної вартості товарів за ціною договору (контракту), адже вказані обставини не впливають на формування митної вартості товару.

У зв`язку з наведеним суд вважає, що відповідач не надав суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. А надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що буде сплачена за ці товари. Таким чином, суд дійшов висновку, що у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Крім того, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Верховний Суд, проаналізувавши вищенаведені норми права у постанові від 05.02.2019 у справі №816/1199/15-а, дійшов висновку, що у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною 2 статті 55 МК України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Однак, у оскаржуваному рішенні не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості. Окрім того, товар, який розмитнювався позивачем і товар, вказаний у митній декларації, як такий, що схожий товару за МД 24UAU0 не можна порівнювати, оскільки, на переконання суду:

- різні товари: позивач розмитнював каменерізальні верстати в комплекті з інструментом: верстат окантовочний, модель МАS-12, габаритні розміри 6000х4700х3200мм, а відповідач порівнював їх вартість з вартістю верстатів для різки каменю: тросовий станок для різки каменю КХJ - 1800-2 компл, габаритні розміри 8800х6800х4800;

- різні виробники: Xiamen Mastone Eguipment Co., Ltd, Китай.» (товар, що розмитнював позивач) та Yunfu Xinda Machinery Co (товар, вказаний у МД 24UAU0)

- різні умови поставки: DAP (товор, який розмитнював позивач) та FOB (товар згідно МД 24UAU0)

Отже, товари не є подібними.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Європейський Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява №33202/96, п.120, ECHR 2000, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryэldэz v. Turkey [GC]), заява №48939/99, п.128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява №21151/04, п.72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява №10373/05, п.51, від 15 вересня 2009 року). Також, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, п.74, від 20.05.2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, п.37, від 25.11.2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах.

Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні по справі «Yvonne van Duyn v.Home Office» зазначив, що «принцип юридичної визначеності» означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії». З огляду на «принцип юридичної визначеності», держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.

У ході розгляду справи, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Суд зазначає, що досліджені первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.

Зважаючи на те, що відповідачем не надано належних та переконливих доказів того, що подані декларантом для митного оформлення документи не надавили можливості встановити всі складові митної вартості товарів, мали розбіжності або виправлення, у зв`язку з чим спірне рішення митного органу про коригування митної вартості товару не може вважатися обґрунтованим та правомірним, а тому підлягає скасуванню.

Підставою для прийняття Карти відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 12.04.2024 №UA403070/2024/000198 є Рішення про коригування митної вартості товарів від 12.04.2024 №UA403070/2024/000118/2, яке, як встановлено судом, є протиправним та підлягає скасуванню, а тому й прийнята на його підставі Картка відмови також підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд зауважує, що в ході розгляду справи відповідач не довів правомірності прийнятих ним рішень у спірних правовідносинах. Натомість, доводи позивача обґрунтовані, підтверджені належними та допустимими доказами, а факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє підтвердження.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що не відповідають встановленим у ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, а тому підлягають скасуванню як протиправні.

Отже, позов слід задовольнити повністю.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 24115,45 грн

У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Задовольнити позов Приватного підприємства "Контакт" (вул. Іршанська, 3, оф.20, смт. Нова Борова, Житомирський район, Житомирська область, 12114, ) до Тернопільської митниці Державної митної служби України (вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська область, 46004, ) про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів від 12.04.2024 №UA403070/2024/000118/2.

Визнати протиправною і скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 12.04.2024 №UA403070/2024/000198.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопольської митниці Державної митної служби України на користь Приватного підприємства "Контакт" документально підтверджені судові витрати у сумі 24115 (двадцять чотири тисячі сто п`ятнадцять) гривень 45 копійок

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук

12.09.24