Справа № 132/2716/24
Суддя: Павленко І. В.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 132/2716/24
Ухвала

Іменем України

"02" вересня 2024 р. м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Павленко І.В.,

розглянувши матеріали адміністративного позову адвоката Сопруна Володимира Володимировича поданого в інтересах ОСОБА_1 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, оперуповноваженого ВМВК Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Юрченка Володимира Володимировича про скасування рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

28.08.2024 до Калинівського районного суду Вінницької області надійшов адміністративний позов адвоката Сопруна Володимира Володимировича поданого в інтересах ОСОБА_1 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, оперуповноваженого ВМВК Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Юрченка Володимира Володимировича про скасування рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення, який згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.08.2024, переданий на розгляд судді Павленко І.В.

Ознайомившись із позовом, вважаю, що його необхідно залишити без руху, виходячи з наступних підстав.

Так, відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі в порядку статті 171 КАС України, суддею встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам, які пред`являються до позовних заяв, встановлених статтями 160 та 161 КАС України.

Так, імперативними приписами пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві повинно бути зазначено, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частина 1 статті 2 КАС України визначає, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 6 статті 4 КАС України).

Згідно з положеннями статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до статті 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 статті 222 КУпАП).

При цьому, приписами частини 1 статті 13 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 127-3 ч.1 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а сааме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, у таких справах, належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 127-3 ч.1 вищенаведеного кодифікованого закону України.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Правову позицію з даного питання було висловлено Верховним Судом у постанові від 26 грудня 2019 року по справі № 724/716/16-а (провадження № К/9901/12750/18).

Як вбачається з матеріалів позову, відповідачем у справі заявник зазначає оперуповноваженого ВМВК Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Юрченка Володимира Володимировича.

Оперуповноважений ВМВК Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_2 не є юридичною особою, а тому не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом. Належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Відповідно до ч. ч. 1-2ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позов слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161, 169, 256, 293 КАС України, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов адвоката Сопруна Володимира Володимировича поданого в інтересах ОСОБА_1 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, оперуповноваженого ВМВК Вінницького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України Юрченка Володимира Володимировича про скасування рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Запропонувати позивачу у триденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог суду у встановлений строк адміністративний позов буде повернутий позивачу на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст.256 КАС України.

Відповідно до ст.293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СУДДЯ І.В. Павленко