Справа № 214/3652/18
Суддя: Ткаченко А. В.
Дата ухвалення: 2024-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 214/3652/18
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Ткаченка А.В.,

за участю секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у м. Кривому Розі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконуючої обов`язки заступника начальника ГУ ДФС у Дніпропетровській області Сікіріної Ірини Валеріївни, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 та просить суд визнати протиправною та скасувати постанову № 104 про накладення адміністративного стягнення від 08.05.2018, винесену відповідачкою, як виконуючою обов`язки заступника начальника ГУ ДФС у Дніпропетровській області, відносно нього про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 1641 , статтею 1651 КУпАП, посилаючись на відсутність доказів учинення ним указаних адміністративних правопорушень, передчасність винесення оспорюваної постанови відповідачем та невідповідність її вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП.

Ухвалою суду від 11 червня 2018 року відкрито провадження у справі з призначенням до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 12 листопада 2018 року за клопотанням представників сторін зупинено провадження у справі до набрання рішенням законної сили у справі № 804/4869/18.

Ухвалою суду від 11 січня 2024 року провадження у справі поновлено.

Ухвалою суду від 26 липня 2024 року визнано обов`язковою явку позивача в судове засідання.

У судове засідання вкотре учасники процесу не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені в порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали позову, суд дійшов до таких висновків.

Згідно з частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Частиною другою статті 131 КАС України обумовлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Зазначені положення кореспондуються з пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, де визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205 та пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності усіх перелічених умов у сукупності:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.

Судом установлено, що заявник не з`являвся у судові засідання, які відбулися 231 січня 2024 року, 11 березня 2024 року, 11 квітня 2024 року, 17 травня 2024 року, 26 червня 2024 року та 11 вересня 2024 року. При цьому заявника був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, а заяв про розгляд справи за його відсутності чи про причини неможливості прибуття у судове засідання не подавав.

Правила статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема суд, не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України побудована таким чином, що дає суду можливість повернути позовну заяву особи без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України "… якщо неявка перешкоджає розгляду справи" означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Аналогічний правовий висновок, сформульований Великою Палатою Верховного Суду у схожих за змістом правовідносинах, викладений у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19), від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20), від 20 липня 2023 року у справі № 9901/439/21 (провадження № 11-155заі22), від 08 лютого 2024 року № 990/89/23 (провадження № 11-187заі23), від 04 липня 2024 року у справі № 9901/489/21 (провадження № 11-92заі24).

Так, у матеріалах справи містяться додаткові пояснення представника ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 04.03.2024, відповідно до яких відповідача у справі, як посадову особу ГУ ДФС у Дніпропетровській області звільнено з посади та протягом строку, коли провадження у справі було зупинено, відбулась низка реорганізацій та функції Головного управління ДФС У Дніпропетровській області в частині пов`язаній із адмініструванням податків та зборів, перейшли до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. У зв`язку з чим, позов пред`явлено до неналежного відповідача.

Частинами 3, 4 статті 48 КАС України визначено, що якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави.

Таким чином, для вирішення питання щодо належного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідача або другого відповідача, з огляду на надані до суду представником Головного управління ДФС У Дніпропетровській області додаткові пояснення, необхідна явка позивача, оскільки без цього неможливо вирішити справу по суті, про що зазначено також в ухвалі суду від 26 липня 2024 року про визнання явки позивача обов`язковою.

За таких обставин суд вважає, що позивач втратив інтерес до свого позову, оскільки навіть поновлення провадження у цій справі було ініційовано судом, хоча судове рішення у справі № 804/4869/18, у зв`язку з розглядом якої було зупинено провадження у цій справі, було винесено ще в 2019 році.

Керуючись статтями 205, 240 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до виконуючої обов`язки заступника начальника ГУ ДФС у Дніпропетровській області Сікіріної Ірини Валеріївни, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Третього апеляційного адміністративного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 11 вересня 2024 року.

Суддя А.В. Ткаченко