Справа № 160/13727/22
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2022-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді при секретарі за участю представників: позивача відповідача третьої особи Юхно І.В. Бєлєньковій Є.О. Щербини Є.С. Андрук В.О. не з`явився
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «Автоматичні системи поливу та обладнання» про визнання протиправним та скасування висновку,
06.09.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Автоматичні системи поливу та обладнання», в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 23.08.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-07-015670-b щодо закупівлі послуг «Послуги з утримання автономної системи поливу».
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що висновок про результати моніторингу закупівлі є необґрунтованими, протиправними та такими, що не відповідають приписам чинного законодавства. Позивач не погоджується з результатами та висновками моніторингу, оскільки вважає, що зазначені у висновку порушення є формальними та несуттєвими. З огляду на викладене, позивач уважає, що висновок Державної аудиторської служби України є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.09.2022 адміністративний позов було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду: - копії адміністративного для направлення відповідачеві та третій особі у справі; - документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України.
20.09.2022 копію зазначеної ухвали, враховуючи припинення фінансування суду за кошторисними призначеннями для придбання поштових марок на 2022 рік через військове вторгнення російської федерації на територію України та введенням на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/202 воєнного стану, направлено позивачу засобами телекомунікаційного зв`язку на адресу електронної пошти, зазначену останнім особисто в позовній заяві. Тобто, з урахуванням положень ч.6 ст.120 КАС України, строк для усунення недоліків до 26.09.2022.
22.09.2022 на виконання ухвали до суду позивачем надано платіжне доручення про сплату судового збору від 13.09.2022 №754 на суму 2481,00 грн. та копії позовної заяви для відповідача та третьої особи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.09.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі; залучено ТОВ «Автоматичні системи поливу та обладнання» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору; встановлено відповідачу 15-денний строку з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов; встановлено третій особі 10- денний строку з дня вручення ухвали на пояснень; призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні 25.10.2022 о 10:00 год.; витребувано від позивача та відповідача додаткові докази у справі та встановлено строк для їх подання.
За даними КП «ДСС» копію адміністративного позову 07.09.2022 надіслано одержувачу Державній аудиторській службі України за допомогою підсистеми «Електронний суд» в його електронний кабінет, копію ухвали про відкриття провадження 28.09.2022 о 17:44, а копію уточненої позовної заяви та повістку про виклик 30.09.2022 о 18:33 відповідно, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, строк на подання відзиву з урахуванням положень ч.6 ст.120 КАС України на позов до 14.10.2022.
Крім того, 30.09.2022 копію зазначеної ухвали з повістками про виклик, враховуючи припинення фінансування суду за кошторисними призначеннями для придбання поштових марок на 2022 рік через військове вторгнення російської федерації на територію України та введенням на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/202 воєнного стану, направлено засобами телекомунікаційного зв`язку на адреси електронної пошти учасників справи. 03.10.2022 на електронну адресу третьої особи направлено копію уточненої позовної заяви. Тобто, строк на подання пояснень до 10.10.2022
14.10.2022 через систему «Електронний суд» від Державної аудиторської служби України надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні з огляду на те, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу закупівлі складений з повним дотриманням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні такого моніторингу, а викладена в оскаржуваному висновку позиція контролюючого органу щодо виявлених порушень, є обґрунтованою та такою, що відповідає нормам законодавства.
До відзиву було надано додаткові докази.
24.10.2022 від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку з неотриманням копії ухвали суду засобами поштового зв`язку, що унеможливлює її виконання у встановлений судом строк.
25.10.2022 від відповідача засобами поштового зв`язку надійшло клопотання про залучення додаткових доказів.
25.10.2022 позивач та третя особа в підготовче судове засідання не з`явились, про дату, час та місце повідомлені належним чином.
В підготовчому судовому засіданні за участю представника відповідача протокольною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання позивача та оголошено перерву в підготовчому судовому засідання з метою отримання додаткових доказів.
25.10.2022 повістки про виклик направлені на електронні адреси позивача та третьої особи, про що свідчать матеріали справи.
08.11.2022 від представника позивача до суду надійшли додаткові докази у справі та докази направлення позовної заяви третій осіб.
09.11.2022 третя особа в підготовче судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце повідомлені належним чином. Суд зазначає, що ані у встановлений судом строку, ані станом на 09.11.2022 третя особа правом на подання пояснень не скористалась.
09.11.2022 в підготовчому судовому засіданні представник позивача підтримав раніше заявлені позовні вимоги та просив суд їх задовольнити, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Представники сторін зазначили, що всі докази надані.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні 21 листопада 2022 року о 13 год. 15 хв.
21.11.2022 в судовому засіданні представник позивача підтримав раніше заявлені позовні вимоги та просив суд їх задовольнити, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
07.02.2022 Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради було оголошено проведення відкритих торгів, вид предмету закупівлі: «Послуги з утримання автономної системи поливу» (UА-2022-02-07-015670-b).
На участь у вказаній процедурі закупівлі було подано тендерні пропозиції наступних учасників: ТОВ "АВТОМАТИЧНІ СИСТЕМИ ПОЛИВУ ТА ОБЛАДНАННЯ" та ПП "Нова".
Згідно з протоколом розгляду тендерних пропозицій від 25.02.2022 визначено, що ТОВ "АВТОМАТИЧНІ СИСТЕМИ ПОЛИВУ ТА ОБЛАДНАННЯ" відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України Про публічні закупівлі
14.03.2022 між Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради (Замовником) та ТОВ "АВТОМАТИЧНІ СИСТЕМИ ПОЛИВУ ТА ОБЛАДНАННЯ" (Виконавець) підписано Договір №14/03-1 про надання послуг.
23.08.2022 відповідачем складений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-07-015670-b, відповідно до якого за результатами аналізу питання щодо своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом установлено порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону. За результатами аналізу питання виконання вимог Постанови № 187 установлено порушення вимог підпункту 1пункту 1 Постанови № 187. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерної пропозиції ТОВ «АВТОМАТИЧНІ СИСТЕМИ ПОЛИВУ ТА ОБЛАДНАННЯ», своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору та їх оприлюднення порушень не установлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, які є значущими через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні порушень): засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вважаючи висновок про результати проведеного моніторингу закупівлі протиправним, позивач звернувся за захистом своїх прав та законних інтересів до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Державна аудиторська служба України, відповідно до статті 5 Закону України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон №2939-ХІІ), здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), пунктом 11 частини 1 статті 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до пункту 7 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Відповідно до частини 4 статті 5 Закону № 2939-ХІІ моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Саме за місцезнаходженням органу державного фінансово контрою моніторинг даної закупівлі в електронній системі закупівель було здійснено, без виїзду до безпосереднього місцезнаходження об`єкта контролю, як те передбачено вищевказаною нормою даної статті.
Таким чином, структурним підрозділом відповідача в межах наданих повноважень проведено моніторинг закупівлі у Замовника, який територіально знаходиться в іншій області, що спростовує доводи позивача щодо неможливість проведення моніторингу процедури закупівлі позивача Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області.
Щодо суті виявлених за результатами моніторингу процедури закупівлі порушень, суд зазначає таке.
Щодо порушення частини п`ятої статті 8 Закону № 922, суд звертає увагу, що метою Закону № 922 є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Держаудитслужба зазначає, що згідно із частиною п`ятою статті 8 Закону № 922 протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Статтею 5 Закону № 922 визначені принципи здійснення публічних закупівель та не дискримінація учасників, а саме: добросовісна конкуренція серед учасників, максимальна економія, ефективність та пропорційність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, недискримінація учасників та рівне ставлення до них, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, запобігання корупційним діям і зловживанням.
З огляду на викладене, під час здійснення моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-07-015670-b Держаудитслужба 16.08.2022 звернулась через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання, зокрема, інформації та підтвердних документів (рахунки-фактури, видаткові накладні, акти приймання-передачі, тощо) щодо виконання договору від 14.03.2022 № 14/03-1 в частині постачання та здійснення розрахунків.
Тим самим, суд вважає, що Держаудитслужба не вийшла за межі своїх повноважень та запитала надати пояснення (інформацію, документи) відповідно до вимог частини п`ятої статті 8 Закону № 922, у зв`язку з чим суд вважає посилання позивача безпідставними в цій частині.
Однак, Замовник на порушення вимог частини п`ятої статті 8 Закону № 922 документи, що підтверджують виконання договору від 14.03.2022 № 14/03-1 в частині постачання та здійснення розрахунків (рахунки-фактури, видаткові накладні, акти приймання-передачі, тощо), не надав.
Отже, суд погоджується, що в діях замовника контролюючим органом правильно установлено порушення частини п`ятої статті 8 Закону № 922.
Стосовно порушення приписів Постанови № 187, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 Постанови № 187 зазначено, що для забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави України у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації установити до прийняття та набрання чинності Законом України щодо врегулювання відносин за участю осіб, пов`язаних з державою-агресором, мораторій (заборону), зокрема на юридичні особи, створені та зареєстровані відповідно до законодавства України, кінцевим бенефіціарним власником, членом або учасником (акціонером), що має частку в статутному капіталі 10 і більше відсотків, якої є Російська Федерація, громадянин Російської Федерації, крім того, що проживає на території України на законних підставах, або юридична особа, створена та зареєстрована відповідно до законодавства Російської Федерації.
Відповідно до наданого у складі тендерної пропозиції учасника протоколу загальних зборів Замовника від 10.02.2022 № 10/2 один із засновників ТОВ «Автоматичні системи поливу та обладнання» є ОСОБА_1 , місцезнаходження якого: АДРЕСА_1 , та який володіє часткою у статутному капіталі ТОВ «Автоматичні системи поливу та обладнання» у розмірі 5800,00 три, що становить 20% статутного капіталу ТОВ «Автоматичні системи поливу та обладнання».
Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Постанови № 187 правочини (у тому числі довіреності), укладені з порушенням мораторію, визначеного пунктом 1 цієї постанови, у тому числі якщо ними передбачається відповідне відчуження у майбутньому, є нікчемними.
Водночас, повідомлення про намір укласти договір Замовник оприлюднив в електронній системі закупівель 25.02.2022, при цьому договір укладений 14.03.2022.
Слід зазначити, що Постанова № 187 набрала чинності 04.03.2022. Отже, на час укладання договору Постанова № 187 набрала чинності.
Водночас, Замовник на порушення підпункту 1 пункту 1 Постанови № 187 14.03.2022 (після набрання чинності Постановою № 187) уклав з ТОВ «Автоматичні системи поливу та обладнання» договір, який, в свою чергу, є нікчемним.
Щодо аргументів позивача про неправомірність зобов`язальної частини оскаржуваного висновку, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону № 922 Держаудитслужба обов`язково у висновку про результати моніторингу закупівлі зазначає зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Окрім цього, пункт 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Порядок № 552) передбачає, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку про результати моніторингу процедури закупівлі має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Зі змісту зазначеного пункту Порядку № 552 встановлено, що він містить вказівку для органа державного фінансового контролю зазначити у висновку про результати моніторингу закупівлі структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути виявлені порушення, тобто посилання на нормативно-правовий акт, який визначає саме межі повноважень Держаудитслужби в частині зобов`язання замовника усунути виявлені порушення у сфері публічних закупівель, а не визначає конкретного заходу або дій, яких Замовник повинен вжити для усунення виявлених порушень.
Отже, заявляючи вимогу про усунення виявлених порушень у сфері публічних закупівель, Держаудитслужба, зобов`язала Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів., тобто визначила як один із можливих та конкретних варіантів виконання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з інформацією, оприлюдненою в електронній системі закупівель Замовник 29.08.2022 оприлюднив додаткову угоду від 25.08.2022 № 2 до договору про надання послуг від 14.03.2022 № 14/03-1 та звіт про виконання договору про закупівлю від 31.08.2022, в якому зазначив про розірвання договору за згодою сторін.
Отже, Замовник в межах строку, визначеного Відповідачем в оскаржуваному висновку, самостійно виконав зобов`язальну частину висновку, що підтверджується звітом про виконання договору про закупівлю, оприлюдненим в електронній системі закупівель 31.08.2022.
З огляду на вищевикладене, у суду відсутні підстави для визнання протиправним в судовому порядку висновку Державної аудиторської служби України від 23.08.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-02-07-015670-b та його скасування.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Усі інші аргументи сторін, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Оскільки в задоволенні позову було відмовлено, то судові витрати в силу вимог ст.139 КАС України розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 9, 73-77, 86, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 17 грудня 2022 року.

Суддя І.В. Юхно