Справа № 240/2847/24
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/2847/24

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Єфіменко О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 (далі також позивач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 05.01.2024 № 5 о/с про звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України "Про Національну поліцію";

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 06.01.2024;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 06.01.2024 по день ухвалення судом рішення, з розрахунку розміру його середньоденної заробітної плати.

В обґрунтування заявлених до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі також відповідач, ГУНП) позовних вимог вказав, що проходив службу в підрозділах Національної поліції та у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення його звільнено. Вважає, що будь-яких дисциплінарних проступків, які б могли стати підставою для застосування відносно нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення не вчиняв. Звертає увагу суду, що службове розслідування проведено не повно, не об`єктивно, дисциплінарною комісією не враховано істотних обставин та доказів, які свідчать про невинуватість позивача і про упереджене ставлення до нього. Крім того, під час вирішення питання про застосування дисциплінарного стягнення ГУНП проігроновано його тривалу службу в органах МВС (поліції).

Ухвалою суду від 12.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

28.02.2024 від представника ГУНП надійшов відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх безпідставність. Пояснив, що 23.03.2023 близько 16:30 сталася ДТП за участю транспортних засобів автобуса "Рута" та "Mercedes-Benz", внаслідок якої двоє пасажирів автобуса отримали тілесні травми. Своє перебування за кермом транспортного засобу "Mercedes-Benz" позивач заперечував, стверджував, що за кермом автомобіля перебував його знайомий ОСОБА_2 у той час, як пояснив представник відповідача, вказані твердження позивача були спростовані свідченнями осіб, допитаних в рамках кримінального провадження №0001002, зареєстрованого 26.03.2023.

Під час службового розслідування, за фактом ДТП встановлено, що за кермом транспортного засобу "Mercedes-Benz" перебував саме позивач, у зв`язку із чим йому 06.12.2023 о 09.35 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Богунського районного суду м. Житомира від 28.12.2023, підозрюваного у кримінальному провадженні №0001002 від 26.03.2023 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 КК Україні, ОСОБА_1 до 27.02.2024 відсторонено від посади оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Коростенського районного управління поліції в Житомирській області, та застосовано до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 27.02.2024, з визначенням застави у розмірі 53 680 грн.

Крім того, висловлюючи свою правову позицію з приводу спірних правовідносин, представник відповідача зауважив, що відповідно до довідки управління кадрового забезпечення ГУНП в Житомирській області від 20.12.2023, за період служби в Національній поліції України до позивача були застосовані наступні різного ступеня дисциплінарні стягнення, в тому числі зауваження, догана та сувора догана.

Разом із тим, як свідчать матеріали справи, позивач 18.11.2023 о 07:50, 20.11.2023 о 07:30 по 14:00, без поважних причин, не з`явився на інструктаж слідчо-оперативної групи. Крім того, 22.11.2023 не з`явився для здачі чергування, оскільки перебував у складі слідчо-оперативної групи з 21.11.2023 по 22.11.2023. За встановлені порушення до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження. Працівниками РУП ГУНП в Житомирській області відновлено законність за результатами розгляду заяви громадянки ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення шляхом унесення відомостей до ЄРДР за ч. 4 ст. 185 КК України, яку позивач проігнорував, не встановивши об`єктивні обставини злочину. Вказані дії свідчать про порушення ОСОБА_1 вимог п.11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.

Представник ГУНП вважає, що поведінка позивача свідчить про порушення правових та службово-дисциплінарних норм і правил, порушення яких утворює факт порушення присяги та полягає у скоєнні ним проступку (вчинку) проти інтересів служби, як до носія влади, що призводить до пониження авторитету Національної поліції.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вказує наступне.

ОСОБА_1 проходив службу на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГНП в Житомирській області.

Згідно з матеріалами службового розслідування 26.03.2023 близько 16 години 35 хвилин позивач керуючи в стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом - автомобілем марки "Mercedes-Benz" з номерним знаком НОМЕР_1 , рухаючись зі швидкістю близько 108 км/год по правій смузі руху проїзної частини автомобільної дороги державного значення Н-03 "Житомир-Чернівці" зі сторони с. Буки Житомирського району Житомирської області в напрямку до м. Житомир, в межах населеного пункту - с. Дениші Житомирського району Житомирської області, у світлу пору доби, порушив вимоги п.п. 2.3. б, 2.9. а, 12.4., 12.9. б, 13.1 "Правил дорожнього руху України", затверджених постановою Кабінету міністрів України № 1306 від 10.10.2001 року (в редакції від 14.12.2022, далі - ПДР). ОСОБА_1 під час руху проявив неуважність, не дотримався безпечної дистанції, перевищив максимально дозволену швидкість руху у межах населеного пункту, внаслідок чого здійснив зіткнення керованого ним транспортного засобу із задньою частиною автобуса марки "Рута".

В результаті даної ДТП пасажир автобуса марки "Рута" ОСОБА_4 , отримала тілесні ушкодження у вигляді струсу головного мозку, забійної рани волосистої частини голови, та перелому 1-го поперекового хребця, що відносяться до тілесного ушкодження середнього ступеня тяжкості, як такі, що не є небезпечними для життя, але призвели до тривалого розладу здоров`я.

Як свідчать матеріали справи, 29.03.2023 на адресу Житомирського управління ДВБ НП України надійшло подання для організації проведення службового розслідування та вжиття заходів реагування за вищевказаним фактом.

На підставі наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" від 19.12.2023 №1387 проведено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділу поліції №1 (м. Житомир) Житомирського РУП ГУНП та майором поліції ОСОБА_1 , що призвело до дорожньо-транспортної пригоди та повідомлення про підозру останньому за ч. 1 ст. 286-1 Кримінального кодексу України.

За змістом листа Територіального управління Державного бюро розслідування розташоване у місті Хмельницький №3981 від 11.12.2023 необережні дії позивача виразились в порушенні вимог пунктів п.п. 2.3. б, 2.9. а, 12.4., 12.9. б, 13.1 ПДР та перебувають у прямому причинному зв`язку із виникненням даної дорожньо-транспортної пригоди та її наслідками у вигляді спричинення потерпілій ОСОБА_4 середньої тяжкості тілесного ушкодження.

06.12.2023 ОСОБА_1 вручено письмове повідомлення про підозру за ч.1 ст.286-1 Кримінального кодексу України.

Ухвалою Богунського райогого суду від 28.12.2023 відсторонено позивача до 27.02.2024 від займаної посади та ухвалою від 28.12.2023 застосовано до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляд тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 53 680 грн, яку має позивач внести на депозитний рахунок Богунського районного суду міста Житомира.

За висновком службового розслідування від 29.12.2023, затвердженим начальником ГУНП в Житомирській області, відомості, що стали підставою для його призначення визнано такими, що знайшли своє підтвердження, до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, про що видано відповідний наказ №2283 від 29.12.2023.

У зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, начальником ГУНП винесено наказ "По особового складу" №5 о/с від 05.01.2024, яким позивача звільнено зі служби в поліції. З таким наказом позивач не погоджується, вважає свої права порушеними, а тому звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням ст. 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону №580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції (п.2 Правил).

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України".

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України про "Дисциплінарний статут Національної поліції України" 15.03.2018 №2337-VII від 15.03.2018 (далі - Закон №2337-VIII, Дисциплінарний Статут, Статут).

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статутом визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною 2 статті 1 Статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Положеннями ч.3 ст.1 Статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 2 статті 22 Статуту передбачено, що наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Відповідно до ч.10 ст.14 Статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення

Відповідно до п.4 розділу 6 Порядку №893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Положеннями ст. 16 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.06.2022 №2123-IX (далі - Закон №2123-IX), Статут доповнено розділом V.

Так, розділ V Статуту передбачає особливості проведення службового розслідування в період воєнного стану передбачений розділом V Статуту.

Статтею 26 Статуту передбачено, що період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування стосовно заступників керівника Національної поліції України чи керівників територіальних органів Національної поліції України проводиться виключно дисциплінарною комісією.

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку (ч.5 ст.26 Статуту).

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування (ч.6 ст.26 Статуту).

У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, днем завершення службового розслідування є день підписання наказу про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності або довідки про відсутність в діях поліцейського дисциплінарного проступку, яка підлягає реєстрації в органі поліції.

Таким чином, положення Статуту передбачають певні особливості проведення службового розслідування в період воєнного стану передбачений, в тому числі стислі строки його проведення.

Стаття 27 розділу V Статуту регулює порядок відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану.

11.12.2023 до Управління Головної інспекції ГУНП в Житомирській області надійшов лист про те, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Житомирі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №00010002, відомості у якому 26.03.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286-1 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 , обіймаючи, відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області №375 о/с від 08.10.2021, посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, являючись працівником правоохоронного органу, вчинив порушення правил безпеки дорожнього руху.

26.03.2023 близько 16 години 35 хвилин ОСОБА_1 , керуючи в стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом - автомобілем марки "Mercedes-Benz", номерний знак НОМЕР_1 , рухаючись зі швидкістю близько 108 км/год по правій смузі руху проїзної частини автомобільної дороги державного значення Н-03 "Житомир- Чернівці", зі сторони с. Буки Житомирського району Житомирської області в напрямку до м. Житомир, в межах населеного пункту - с. Дениші Житомирського району Житомирської області, у світлу пору доби, порушив вимоги п.п. 2.3. б, 2.9. а, 12.4., 12.9. б, 13.1 ПДР.

У порушення зазначених вимог ПДР позивач керуючи у стані алкогольного сп`яніння автомобілем не забезпечив безпеки дорожнього руху, проявивши неуважність, не дотримався безпечної дистанції, перевищив допустиму швидкість руху у межах населеного пункту, внаслідок чого здійснив зіткнення, керованого них автомобіля із задньою частиною автобуса марки "Рута", який рухався попереду по правій смузі руху проїзної частини автомобільної дороги державного значення Н-03 "Житомир-Чернівці", у попутному напрямку.

В результаті даної ДТП пасажир автобуса марки "Рута" ОСОБА_4 , отримала тілесні ушкодження у вигляді струсу головного мозку, забійної рани волосистої частини голови та перелому 1-го поперекового хребця, що відносяться до тілесного ушкодження середнього ступеня тяжкості, як такі, що не є небезпечними для життя, але призвели до тривалого розладу здоров`я.

За висновками посадових осіб ГУНП такі необережні дії, які виразились в порушенні водієм ОСОБА_1 вимог ПДР, перебувають у прямому причинному зв`язку із виникненням даної ДТП та її наслідками у вигляді спричинення потерпілій ОСОБА_4 середньої тяжкості тілесного ушкодження.

На підставі встановлених обставини справи ОСОБА_1 06.12.2023 вручено письмове повідомлення про підозру за ч. 1 ст. 286-1 Кримінального кодексу України.

Отже, оцінюючи доводи ГУНП щодо наявності підстав для застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, суд враховує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушенням Присяги є несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Між тим, про вчинення дисциплінарного проступку поліцейським можуть свідчити виключно фактичні дані про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, що мають бути доведені у визначеному порядку.

Законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати зв`язків та вчинків, які можуть зганьбити звання працівника поліції або підірвати авторитет поліції, не допускати виникнення ситуацій, коли у суспільства може виникнути уявлення про корисливий або протиправний характер діяльності конкретного поліцейського та поліції в цілому.

У той час, положеннями ПДР, визначено алгоритм дій водія у випадку дорожньо-транспортної пригоди, а саме: негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди, увімкнути аварійну сигналізацію і встановити знак аварійної зупинки, не переміщати транспортний засіб і предмети, що мають причетність до пригоди, вжити можливих заходів для надання домедичної допомоги потерпілим, викликати бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, відвезти потерпілого до найближчого лікувального закладу своїм транспортним засобом, попередньо зафіксувавши розташування слідів пригоди, а також положення транспортного засобу після його зупинки; повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських; вжити всіх можливих заходів для збереження слідів пригоди, огородження їх та організувати об`їзд місця пригоди тощо.

Крім того, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби, в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

В той же час, системний аналіз матеріалів службового розслідування, дає підстави дійти висновку про причетність позивача до дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулась 26.03.2026 о 16 год.30 хв. на автодорозі "Житомир-Чернівці", у зв`язку із недотримання ним встановленого ПДР алгоритму дій та вимог статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», а також про перешкоджання поліцейським виконувати свої обов`язки та невиконання обов`язку щодо сприяння проведенню службового розслідування.

Будучи поліцейським та достовірно знаючи про те, що 26.03.2023 близько 16.35 скоїв дорожньо-транспортну пригоду, наслідком якої є спричинення тілесних ушкоджень середньої тяжкості громадянці ОСОБА_4 , у період з 26.03.2023 по 11.12.2023 у порушення встановлених приписів Статуту протягом тривалого часу не проінформував про це безпосереднього керівника, чим порушив положення Статуту.

Крім того, відмовився від надання пояснень з приводу події, яка сталася 26.03.2023 о 16:30 на автодорозі "Житомир-Чернівці" (ДТП), посилаючись на ст.63 Конституції України.

Визначаючись щодо виду дисциплінарного стягнення, яке підлягає застосуванню до позивача за вчиненні ним проступки та на підставі відібраних у інших колег позивача та очевидців події пояснень, враховуючи встановлені обставини, комісією проведено службове розслідування. Службове розслідування проведено за фактом можливого порушення службової дисципліни позивачем, внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 Кримінального кодексу України і вручення повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення. За результатами якого, дійшла висновку про порушення позивачем службової дисципліни, а також своїх посадових (функціональних) обов`язків, в частині утримання дій, які підривають авторитет Національної поліції України та не сприяння проведення службового розслідування. Крім того, у ході судового розслідування встановлено неналежне підтримання рівня своєї підготовки, необхідного для виконання службових повноважень.

Суд зазначає, що такі умисні винні дії позивача зумовлюють виникнення ситуації, коли у стороннього спостерігача можуть виникнути обґрунтовані сумніви як щодо доброчесності окремих поліцейських так і Національної поліції України в цілому.

Тобто, фактично, вказані порушення підривають довіру до позивача, як до носія влади, що своєю чергою призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, з огляду на зазначене, суд дійшов висновок про те, що порушення службової дисципліни, яке виразилось у недотриманні позивачем ПДР, Статуту, Закону №580-VIII та інших норм, мало місце та сталося внаслідок протиправної поведінки позивача, що підтверджено належними і достатніми доказами та є підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Крім того, суд враховує, що за період служби в Національній поліції України до позивача застосовано також неодноразово дисциплінарні стягнення, зокрема:

- "зауваження"- відповідно до наказу ГУНП в Житомирській області №27 від 12.01.2017 ;

- "зауваження" згідно з наказом ГУНП в Житомирській області №566 від 11.05.2018 №

- "зауваження" (наказ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області №27 від 03.03.2023, оголошено 03.03.2023);

- "догана" на підставі наказу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області №31 від 16.03.2023 № 31, який оголошено 16.03.2023;

- "сувора догана" відповідно до наказу Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 24.03.2023 № 39, який оголошено позивачу 24.03.2023;

- "зауваження" згідно із наказом Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області від 16.08.2023 №144. Прийнятий наказ оголошено позивачу 21.08.2023.

Тобто позивача під час служби в Національній поліції притягували до дисциплінарного стягнення, внаслідок порушення ним Статуту, Закону №580-VIII та інших норм, за різних обставин. Разом з тим, за характеристикою керівного складу Житомирського районного управління позивач під час служби зарекомендував себе посередньо, неодноразового запізнювався на роботу відповідно до графіку та під час чергування в СОГ без поважних на те причин, невчасно розглядав матеріали. Не в повному обсязі виконував відповідно до встановлених законодавством термінів матеріали "Про звернення громадян" та доручення слідчих.

А тому, дослідивши викладені обставини справи, суд критично ставиться до тверджень позивача про невчинення ним будь-яких порушень, які можуть слугувати підставою для застосовування до нього адміністративного стягнення у вигляді звільнення, оскільки відповідно до матеріалів справи наявність таких підстав очевидна. Разом з тим, доводи позивача стосовно порушення процедури проведення службового розслідування не заслуговують на увагу, оскільки на думку суду, комісією під час його проведення вчинено необхідні заходи, які зафіксовано документально, враховано усі наявні обставини та проведено службове розслідування у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено.

При цьому, слід звернути увагу, що істотні обставини та докази, які б свідчили про невинуватість позивача під час судового розгляду справи не встановлено. Крім того, тривала служба в органах МВС (поліції) не може бути пом`якшуючою обставиною під час прийняття рішення щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення.

За встановлених судом обставин, в контексті наведених вимог законодавства, яким врегульовані спірні правовідносини, суд вважає, що позивач допустив порушення службової дисципліни, яка базується на високій свідомості та зобов`язує поліцейського дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів Національної поліції, дотримуватися норм професійної та службової етики, позаяк негідна поведінка поліцейського, в тому числі і в позаслужбовий час, перебування з явними ознаками алкогольного сп`яніння, що пов`язано із застосуванням транспортного засобу та відмова від проходження медичного огляду, негативно впливають на імідж та репутацію Національної поліції України.

Оскільки службове розслідування проведено відповідачем на підставі та в межах повноважень, відповідно до норм законодавства, а спірний наказ прийнято на підставі та з дотриманням вимог Закону №580-VIII і Дисциплінарного Статуту, правові підстави для їх скасування відсутні.

Суд встановив, що позивач порушив Закон №580-VII, Дисциплінарний Статут, Присягу поліцейського, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 №1179. Отже, в даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

З огляду на викладене, суд вважає, що у ході судового розгляду справи позивачем не наведено будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам вчиненого дисциплінарного проступку.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне звернути увагу на той факт, що служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, зокрема таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі "Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії" (заява № 63235/00).

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач 26.03.2023 керуючи транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння став учасником ДТП, в результаті якої особа отримала середньої тяжкості ушкодження, вчинив дисциплінарний проступок, який виразився у порушенні вимог п.1 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, п.п.1,3,5-6,9 ч.3 ст.1, ч.5 ст.15 Статуту, а тому застосоване до нього дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є правомірним.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі зазначеного суд дійшов висновку, що ГУНП під час розгляду справи доведено, що дії управління вчинені в межах повноважень та із дотриманням процедури, в порядок та спосіб, що передбачені законом, за наявності для цього фактичних та правових підстав було обґрунтовано винесено оскаржуваний наказ, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Питання про розподіл судових витрат, судом вирішується відповідно до ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України,

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (бул. Старий, 5/37, м. Житомир, 10008. РНОКПП/), про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст складено: 09 вересня 2024 р.

09.09.24