Справа № 440/9201/24
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 вересня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/9201/24
Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження заяву позивача про зловживання процесуальними правами у справі за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора та Кадрової комісії Офісу Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Офісу Генерального прокурора та Кадрової комісії Офісу Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування рішення кадрової комісії Офісу Генерального прокурора від 03 липня 2024 року про неуспішне проходження прокурором першого відділу організації процесуального керівництва управління організації процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, яке здійснюється слідчими регіональних прокуратур та територіальних органів досудового розслідування, Департаменту організації і процесуального керівництва досудовим розслідуванням кримінальних правопорушень, підслідних Державному бюро розслідувань, нагляду за додержанням законів його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Генеральної прокуратури України ОСОБА_1 атестації за результатами проведення третього етапу (співбесіди).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, витребувано докази.

Від позивача до суду надійшла заява про зловживання процесуальними правами, в якій позивач просить: визнати дії представника відповідача Офісу Генерального прокурора, які виразились у ненаправленні процесуальних документів позивачу, введенні суду оману, направленні заяв по суті справи позивачу не з використанням електронного кабінету в модулі ЄСІТС «Електронний суд», а звичайним поштовим зв`язком, зловживанням процесуальними правами; вжити відповідних заходів та застосувати, передбачену Кодексом, відповідальність до представника відповідача; зобов`язати представника відповідача процесуальні документи та заяви по суті справи з відповідними додатками направляти позивачу або його представнику (після вступу в справу) направляти з використанням електронного кабінету в модулі ЄСІТС «Електронний суд».

Вказана заява обґрунтована тим, що на думку позивача, представник відповідача Офісу Генерального прокурора зловживає своїми процесуальними правами шляхом або взагалі ненаправлення процесуальних документів та заяв по суті справи на адресу позивача, або свідомо направляє їх, не дотримуючись правил, визначених КАС України. Зокрема, 29 серпня 2024 року судом зареєстровано клопотання представника відповідача про вихід зі спрощеного позовного провадження та перехід до загального позовного провадження. Представник відповідача, у порушення вимог статті 44 КАС України, копію такого клопотання позивачу не надіслав, а вводячи суд в оману, долучив як доказ направлення такого клопотання позивачу квитанцію № 1600827 від 29 серпня 2024 року. Із зазначеної квитанції слідує, що отримувачем клопотання є юридична особа Офіс Генерального прокурора, а відправник фізична особа ОСОБА_2 . Крім того, представник відповідача, достовірно знаючи про те, що у позивача наявний електронний кабінет в модулі ЄСІТС «Електронний суд», з метою затягування розгляду справи, умисно направляє копію відзиву на позовну заяву з витребуваними судом доказами не в електронному кабінеті в модулі ЄСІТС «Електронний суд», а засобами поштового зв`язку через АТ «Укрпошта». Зазначені дії є порушенням вимог частини дев`ятої статті 44 КАС України та мають бути розцінені судом, як умисні дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства та направлені на безпідставне затягування розгляду справи, оскільки наразі отримання документів у поштовому відділенні є вкрай складною процедурою через систематичну відсутність світла та повітряні тривоги, в період яких відділення не працює.

Вирішуючи вказану заяву позивача, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 9 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Згідно з частинами першою, другою статті 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

У постанові від 20 березня 2024 у справі №520/11767/23 Верховний Суд зазначив, що під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованому перевантаженні роботи суду. При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.

Пунктами 1-3 частини третьої статті 44 КАС України визначено, що учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно із частиною сьомою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Частиною дев`ятою статті 44 КАС України передбачено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету - в паперовій формі листом з описом вкладення.

Відповідно до частини десятої статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною одинадцятою статті 44 КАС України визначено, що якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

При цьому суд зауважує, що відповідно до частини другої статті 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно із частиною третьою статті 162 КАС України копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

З системного аналізу вищевикладених норм, суд доходить висновку, що учасники справи мають право вибору щодо способу подання до суду документів (в тому числі процесуальних документів, письмових та електронних доказів): або у паперовій формі або в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. До такого винятку належить, зокрема, обов`язок позивача на подання до суду заяв по суті справи, клопотань та письмових доказів виключно в електронній формі у випадку, якщо позов подано до суду в електронній формі. У разі подання позову в електронній формі позивач може подавати докази в паперовій формі виключно за дозволом суду.

З огляду на викладене та ту обставину, що наведений виняток стосується позивача, а не відповідача, суд відхиляє як безпідставні доводи позивача щодо зловживання відповідачем його правом на подання відзиву та доданих до нього документів в паперовій формі. При цьому суд зауважує, що вибір позивача подавати до суду заяви по суті та інші клопотання в електронній формі та відповідно обізнаність відповідача із таким вибором позивача не може мати наслідком обмеження відповідача у його праві вибору способу подання заяв по суті (відзиву) та документів .

Довід позивача про те, що подання відповідачем відзиву у паперовій формі та направлення його примірнику їй засобами поштового зв`язку створює умови, за яких затягується судовий процес, та вона позбавлена можливості отримати такий відзив з додатками у відділені поштового зв`язку, суд відхиляє як такий, що не підтверджений будь-якими доказами. Зокрема, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що відділення поштового зв`язку не працює значний проміжок часу (днями - тижнями) внаслідок вимкнень світла та повітряних тривог, внаслідок чого поштове відправлення їй не видається.

Відповідно до приписів частини дев`ятої статті 44 КАС України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Як слідує із змісту наведеної норми, клопотання про вихід зі спрощеного позовного провадження та перехід до загального позовного провадження не входить до вказаного переліку заяв, що спростовує довід позивача про порушення відповідачем вимог статті 44 КАС України внаслідок ненадання суду доказу надсилання вказаного клопотання позивачу.

Зважаючи на викладене, суд доходить висновку, що підстави для визнання дій відповідача як зловживання процесуальними правами відсутні, а тому відповідна заява позивача не підлягає задоволенню.

Варто також звернути увагу позивача на те, що питання про наявність чи відсутність факту зловживання процесуальними правами віднесене на розсуд суду, що розглядає справу, що не передбачає подання учасником справи відповідного клопотання.

Керуючись статтями 12, 45, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про зловживання процесуальними правами залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк