Справа № 148/1852/24
Суддя: Саламаха О. В.
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 148/1852/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 року м. Тульчин

Суддя Тульчинського районного суду Вінницької області Саламаха О.В., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гречківського Вадима Дмитровича, про перехід до загального позовного провадження та проведення судового засідання в режимі відеоконференції, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Тульчинського районного суду Вінницької області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , поданого представником адвокатом Гречківським Вадимом Дмитровичем до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Від представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Гречківського В.Д. надійшло клопотання про перехід до загального позовного провадження та проведення судового засідання в режимі відеоконференції, у зв`язку з наданням додаткових пояснень та повного всебічного встановлення всіх обставин справи.

Дослідивши клопотання, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд встановив, що вказана справа не відноситься до справ, які відповідно до ч. 4 ст. 257 КАС України, не можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.

Поряд з цим, згідно із ч. 3 ст. 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з пунктом 10 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частинами 5, 6 ст. 262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 4 ст. 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд звертає увагу на те, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина 3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України).

В свою чергу, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина 2 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому, зазначення мети необхідності надання додаткових пояснень та повного всебічного встановлення всіх обставин справине є обставиною, що свідчить про доцільність розгляду справи у загальному позовному провадженні.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8.12.1983 у справі «Ахеп v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСГІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Зважаючи на приписи ст. 12 КАС України й на те, що фактично представником позивача не обґрунтовано необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заявленого клопотання.

Одночасно суд звертає увагу, що учасники справи не позбавлені права викласти свою позицію у додаткових поясненнях щодо позову, відповіді на відзив та запереченнях на відповідь на відзив.

Ухвалою Тульчинського районного суду Вінницької області від 12.08.2024 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 195 КАС України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Однак, зважаючи на те, що ухвалою судді від 12.08.2024 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін, з врахуванням обставин справи, її складності, суд не вбачає необхідність здійснення відеоконференції, тому суд приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 243, 248, 256, 257, 260, 262, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Гречківського Вадима Дмитровича, про перехід до загального позовного провадження та проведення судового засідання в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: