Справа № 600/5269/23-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/5269/23-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брезіної Т.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Національного агенства з питань запобігання корупції про визнання протиправною відмови та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким:

- визнати протиправною відмову Національного агентства з питань запобігання корупції щодо задоволення заяви про виключення відомостей про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, оформленої листом №23-03/1655-23 від 27.01.2023 р.;

- зобов`язати Національне агентство з питань запобігання корупції виключити відомості про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що його було визнано винним у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень. Позивач вказує, що ним було сплачено штраф та станом на 01.01.2023 р. до кримінальної відповідальності він не притягувався, не знятої чи непогашеної судимості немає та в розшуку не перебуває. Таким чином, позивач вказує, що з урахуванням положень ст. 39 КУпАП він є особою, що не була піддана адміністративному стягненню. На звернення до Національного агентства з питань запобігання корупції із заявою щодо виключення (вилучення) даних з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, він отримав відмову, однак вважає її протиправною та такою, що порушує його права, оскільки перебування відомостей про позивача у вказаному реєстрі створює негативні наслідки репутаційного характеру. У зв`язку із вказаним позивач просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач заперечував проти задоволення позову та зазначає, що внесення відомостей про позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення відбулось у відповідності до вимог чинного законодавства. При цьому, відповідач вказав, що підстави для вилучення особи з вказаного реєстру є вичерпними, а сплата позивачем штрафу та не притягнення його до кримінальної відповідальності, не визначено у законодавстві як підстава для вилучення запису з реєстру. Тому відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Рух справи у суді

Судом відкрито провадження у адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Позивач зареєстрований як фізична особа-підприємець та з 10.01.2018 р. перебуває на спрощеній системі оподаткування та звітності. (а.с. 21-22).

Постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 17.03.2021 р. у справі №725/1231/21 (провадження №3/725/855/21) позивача визнано винним у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП иа накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн на користь держави. Постанова набрала законної сили 29.03.2021 року. (а.с. 23-24)

Згідно витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» позивач станом на 11.10.2022 р. до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. (а.с. 25).

18.01.2023 р. позивач звернувся до відповідача із заявою про виключення відомостей про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. (а.с. 26-32).

27.01.2023 р. відповідач листом №23-03/1655-23 повідомив позивача про відсутність підстав для вилучення відносно нього відомостей з Реєстру. (а.с. 34-35).

Мотивувальна частина

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд звертає увагу, що відповідно до п.1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі - Закон №1700-VII) до повноважень Національного агентства належить, зокрема, забезпечення ведення Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі- Реєстр).

Згідно ч. 1 ст. 59 Закону №1700-VII відомості про осіб, яких притягнуто до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної або цивільно-правової відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, що формується та ведеться Національним агентством.

Положення про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, порядок його формування та ведення затверджуються Національним агентством.

Відомості про фізичних осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, а також про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення, вносяться до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів з дня надходження з Державної судової адміністрації України до Національного агентства електронної копії рішення суду, яке набрало законної сили, з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Згідно з ч. 3 ст. 59 Закону №1700-VII Національне агентство забезпечує оприлюднення на своєму офіційному веб-сайті відомостей з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, протягом трьох робочих днів після їх внесення до реєстру.

Ведення Національним агентством з питань запобігання корупції Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (далі-Реєстр), та надання відомостей з нього, регулюється Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, затвердженим рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.02.2018р. №166 (далі - Положення №166).

Пунктом 2 Розділу І Положення №166 встановлено, що реєстр - електронна база даних, яка містить відомості про осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Згідно п.1 Розділу ІІ Положення №166 внесенню до Реєстру підлягають відомості про осіб, яких притягнуто до відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, та про юридичних осіб, до яких застосовано заходи кримінально-правового характеру у зв`язку з вчиненням корупційного правопорушення.

Вичерпний перелік підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, передбачено п.8 Розділу ІІ Положення, а саме:

1) ухвала суду про скасування вироку;

2) винесення виправдувального вироку;

3) відновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження;

4) скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення;

5) розпорядчий документ або судове рішення про скасування розпорядчого документа про накладення дисциплінарного стягнення;

6) заява особи, яка з 24 лютого 2022 року до припинення або скасування воєнного стану брала безпосередню участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України у складі Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань.

Суд звертає увагу, що постановою Першотравневого районного суду м. Чернівці від 17.03.2021 р. у справі №725/1231/21 (провадження №3/725/855/21) позивача визнано винним у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн на користь держави. Постанова набрала законної сили 29.03.2021 року.

Відповідно до загальновідомої інформації, яка розміщена за посиланням: https://corruptinfo.nazk.gov.ua/ на офіційному інтернет-сайті Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, містяться дані про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП. Склад корупційного правопорушення: Несвоєчасне подання декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за минулий рік, та несвоєчасне подання декларації за раніше неохоплений період.

Сторонами не заперечується, що позивачем сплачено штраф, а згідно витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» позивач станом на 11.10.2022 р. до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

Водночас, наявними доказами в матеріалах справи не підтверджено визначених п.8 Розділу ІІ Положення №166 підстав для вилучення з Реєстру відомостей про позивача, як особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення.

Доводи позивача, що після винесення постанови Першотравневого районного суду м. Чернівці від 17.03.2021 р. у справі №725/1231/21 (провадження №3/725/855/21) він не вчиняв жодних правопорушень та не притягувався до адміністративної відповідальності, а тому в розумінні ст. 39 КУпАП вважається таким, що не був підданим адміністративному стягненню, не можуть бути взяті судом до уваги в якості підстави для вилучення відомостей з Реєстру, оскільки відповідна обставина не визначена Положенням №166.

Відповідно до ст.39 КУпАП якщо особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення не вчинила нового адміністративного правопорушення, то ця особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

В сучасному розумінні терміну «адміністративна відповідальність» це різновид юридичної відповідальності за вчинення проступку проти встановлених правил поведінки виражених у приписах законодавчих актів, які регулюють правовідносини у відповідній суспільно-економічній сфері (галузі).

В свою чергу, адміністративним стягненням є захід адміністративної відповідальності, що застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так й іншими особами.

Тобто, поняття «адміністративна відповідальність» є ширшим за поняття «адміністративне стягнення», як міри відповідальності за вчинене правопорушення.

В статті 39 КУпАП йдеться саме про обставину, за наявності якої піддана адміністративному стягненню особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню. Вказана норма, передусім, застосовується з метою визначення правильної кваліфікації за вчинення відповідною особою в подальшому інших адміністративних правопорушень.

Однак, на думку суду, положення статті 39 КУпАП не дають підстав для висновку, що позивач не притягався до адміністративної відповідальності як різновиду юридичної відповідальності за вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення

Суд звертає увагу, що наявність в Єдиному державному реєстрі осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення відомостей про притягнення особи до відповідальності, не виключає застосування положень ст. 39 КУпАП, оскільки Реєстр лише містить інформацію про осіб, які вчинили корупційне правопорушення без прив`язки до того, чи вони вважаються такими, що були піддані адміністративному стягненню.

Отже, наявність у Реєстрі відомостей про осіб, яких притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, є лише підтвердженням існування факту притягнення особи до такої відповідальності. При цьому, законом не передбачено можливості не включення таких відомостей та/або виключення з Реєстру інформації, у зв`язку з тим, що станом на момент внесення таких відомостей сплив строк, встановлений статтею 39 КУпАП, після якого особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню.

У ст.11 Закону №1700-VII встановлено перелік повноважень Національного агентства як державного органу, що по суті є визначенням його владних управлінських функцій.

Судом з`ясовано, що у спірних правовідносинах Національним агентством з питань запобігання корупції розглянуто заяву позивача від 18.01.2023 р. та надано вичерпну відповідь з урахуванням норм чинного законодавства. Оскільки на момент звернення позивача до Національного агентства, а також станом на сьогодні постанова Першотравневого районного суду м. Чернівці від 17.03.2021 р. у справі №725/1231/21 (провадження №3/725/855/21), яка була підставою для внесення відомостей про нього до Реєстру, не скасована, підстави для виключення з Реєстру відомостей про позивача відсутні.

Як було наголошено судом, перелік підстав щодо вилучення відомостей з Реєстру є вичерпним, інших підстав для вилучення з Реєстру відомостей про особу, яка вчинила корупційне або пов`язане з корупцією правопорушення, чинне законодавство не передбачає, а тому оскаржувану відмову відповідача, оформлену листом №23-03/1655-23 від 27.01.2023 р., суд вважає правомірною.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено правомірність відмови про виключення відомостей про ОСОБА_1 з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, оформленої листом №23-03/1655-23 від 27.01.2023 р., в той час як доводи позивача є безпідставними та необґрунтованими.

У зв`язку із зазначеним, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Судові витрати

Відповідно до ч.2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідач не поніс відповідні витрати з розглядом справи, суд не вирішує питання про їх стягнення.

Керуючись статтями 9, 14, 77, 78, 90, 139, 143, 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України ,-

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання.

Найменування учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

відповідач: Національне агенство з питань запобігання корупції (бульвар Миколи Міхновського, 28, м. Київ, 01103, ).

Суддя Т.М. Брезіна