Справа № 160/4236/22
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-01-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 січня 2023 року Справа № 160/4236/22
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт сіті плюс» про застосування арешту коштів на розрахункових рахунках,-
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2022 адміністративний позов Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України, або клопотання чи заяви про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору із обґрунтуванням заявленого клопотання.
Копію зазначеної ухвали відповідно до наявної у матеріалах справи розписки отримано позивачем 19.04.2022. Тобто, з урахуванням ч.6 ст.120 КАС України строк для усунення недоліків до 25.04.2022.
28.04.2022 засобами поштового зв`язку до суду від позивача надійшло клопотання на виконання вимог ухвали суду, до якого надана квитанція про сплату судового збору №65697799 від 23.02.2022 на суму 2481,00 грн.
Ухвалою Дніпропетровського адміністративного окружного суду від 30.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.05.2022 провадження в адміністративній справі №160/4236/22 зупинено до набрання законної сили рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2022 у справі №160/4010/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу №622-п від 04.02.2022 р. «Про проведення документальної планової перевірки ТОВ «Комфорт Сіті Плюс».
З КП «ДСС» судом встановлено, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.05.2022 відмовлено в задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022:
- апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс» задоволено;
- рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 травня 2022 р. в адміністративній справі №160/4010/22 скасовано та ухвалено нове рішення;
- адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс» задоволено;
- визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №622-п від 04 лютого 2022 р. «Про проведення документальної планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.11.2022 провадження у справі поновлено та витребувано від позивача додаткові пояснення у справі та встановлено 10-денний строк з дня отримання ухвали на їх подання.
За даними КП «ДСС» копію означеної ухвали 02.12.2022 о 17:44 доставлено одержувачу Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області в електронний кабінет, тобто, з урахуванням ч.6 ст.251 КАС України строк на подання доказів до 15.12.2022. Копію вказаної ухвали разом із ухвалою про відкриття та зупинення провадження відповідачу направлено засобами телекомунікаційного зв`язку, про що свідчать матеріали справи. Тобто, строк на подання відзиву з урахуванням ч.6 ст.120 КАС України до 19.12.2022.
Суд вказує, що ані у встановлений судом строк, ані станом на 30.01.2023 від позивача витребуваних судом пояснень не надходило. Відповідач у ході судового розгляду справи право на подання відзиву на позов не скористався.
З огляду на положення ч.9 ст.80 та ч.6 ст.162 КАС України суд ухвалив розглянути справу по суті за наявними в ній доказами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
04.02.2022 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області прийнято наказ №622-п «Про проведення документальної планової виїзної перевірки ТОВ «Комфорт сіті плюс». У цей же день виписані направлення №607, №608, №609 на проведення перевірки.
З метою проведення перевірки на підставі означеного наказу посадовими особами Головного управління ДПС у Дніпропетровській області здійснено вихід за податковою адресою ТОВ «Комфорт Сіті Плюс», однак його директором до проведення перевірки їх не допущено, про що було складено відповідний акт від 21.02.2022 № 333/04-36-07-10/39964068.
Зважаючи на відмову платника податків від проведення документальної планової виїзної перевірки за наявності законних підстав для її проведення та відмову платника податків від допуску посадових осіб контролюючого органу до її проведення податковий орган звернувся із даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правовідносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема: визначають вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України.
За змістом пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний: не перешкоджати законній діяльності посадової особи контролюючого органу під час виконання нею службових обов`язків та виконувати законні вимоги такої посадової особи (підпункт 16.1.6); допускати посадових осіб контролюючого органу під час проведення ними перевірок до обстеження приміщень, територій (крім житла громадян), що використовуються для одержання доходів чи пов`язані з утриманням об`єктів оподаткування, а також для проведення перевірок з питань обчислення і сплати податків та зборів у випадках, встановлених цим Кодексом (підпункт 16.1.9).
Підпунктом 191.1.21 пункту 191.1 статті 19 Податкового кодексу України, унормовано, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 Кодексу виконують функцію по організації роботи та здійснення контролю за застосуванням арешту майна платника податків, що має податковий борг, та/або зупинення видаткових операцій на його рахунках у банку.
Відповідно до статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи, визначені підпунктом 4.1.1 пункту 4.1 статті 41 цього Кодексу мають право, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (підпункт 20.1.4); звертатися до суду щодо зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках такого платника податків у банках та інших фінансових установах (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу), у тому числі при недопущенні посадових осіб контролюючих органів до обстеження територій та приміщень (підпункт 20.1.31).
Відповідно до пункту 94.1 статті 94 Податкового кодексу України адміністративний арешт майна платника податків (далі - арешт майна) є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.
Згідно з положеннями пункту 94.2 статті 94 Податкового кодексу України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин: платник податків порушує правила відчуження майна, що перебуває у податковій заставі; фізична особа, яка має податковий борг, виїжджає за кордон; платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу; відсутні дозволи (ліцензії) на здійснення господарської діяльності, а також у разі відсутності реєстраторів розрахункових операцій, зареєстрованих у встановленому законодавством порядку, крім випадків, визначених законодавством; відсутня реєстрація особи як платника податків у контролюючому органі, якщо така реєстрація є обов`язковою відповідно до цього Кодексу, або коли платник податків, що отримав податкове повідомлення або має податковий борг, вчиняє дії з переведення майна за межі України, його приховування або передачі іншим особам; платник податків відмовляється від проведення перевірки стану збереження майна, яке перебуває у податковій заставі; платник податків не допускає податкового керуючого до складення акта опису майна, яке передається в податкову заставу.
У пункті 94.6 статті 94 Податкового кодексу України закріплено, що арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.
Як убачається зі змісту позовної заяви, підставою для звернення контролюючого органу до адміністративного суду з позовом про застосування арешту коштів, які перебувають на відкритих рахунках відповідача, стала його відмова у наданні документів та допуску посадових осіб контролюючого органу для проведення документальної перевірки.
При цьому, суд наголошує, що з огляду на положення ст. 94.2 Податкового кодексу України арешт майна може бути застосовано у разі якщо платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки саме за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.
Водночас, як вже зазначено судом вище, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 25.10.2022 у справі №160/4010/22 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс» задоволено, а саме: визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №622-п від 04 лютого 2022 р. «Про проведення документальної планової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфорт Сіті Плюс».
В силу положень ст.325 КАС України постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.
Відповідно до частини 4 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Викладена обставина свідчить про відсутність законних підстав у розумінні статті 94.2 Податкового кодексу України для проведення позапланової виїзної перевірки, про яку йде мова у даній справі.
За таких умов суд доходить висновку про відсутність підстав для застосування арешту коштів на рахунках відповідача та задоволення позову.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.03.2021 у справі № 804/7714/16 (№ в ЄДРСР 95382391)
За положеннями частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Оскільки в задоволенні позову було відмовлено, то судові витрати в сулу вимог ст.139 КАС України розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно