Справа № 521/14270/24
Суддя: Шевчук Н. О.
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер провадження № 2-а/521/138/24
про залишення адміністративного позову без руху
10 вересня 2024 року м. Одеса
До Малиновського районного суду міста Одеси звернувся, через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 з адміністративним позовом до поліцейського 2 взводу 2 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Миколаївській області старшого сержанта ОСОБА_2 про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, в якій просить:
-поновити десятиденний строк оскарження постанови. Вважати 24.08.2024 року початком течії десятиденного строку оскарження постанови;
-скасувати Постанову про накладення адміністративного стягнення Серія ЕНА 2884310 від 21.08.2024 року в розмірі 340 грн.;
-зобов`язати Управління патрульної поліції в Миколаївській області видалити інформацію про правопорушення з Реєстру адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, зафіксовано 21.08.2024 року о 21:22 год. з автомобілем марки «SEAT Altea», д.н.з. НОМЕР_2 за адресою м. Миколаїв на вул. Велика Морська, 301;
-зобов`язати Управління патрульної поліції в Миколаївській області надати копію технічного паспорту технічних засобів фотозйомки та їх відповідність нормативним вимогам, яким 21.08.2024 року ст. сержант поліції ОСОБА_2 проводила фіксацію в режимі фотозйомки транспортного засобу марки «SEAT Altea», д.н.з. НОМЕР_2 .
Звертаючись до суду з відповідним позовом, позивач зазначає про незгоду зі вказаною вище постановою з низки мотивів, які, на його переконання слугують підставами для її скасування.
09.09.2024 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями Малиновського районного суду м. Одеси, справу розподілено судді Малиновського районного суду міста Одеси Шевчук Н.О.
Положеннями ч. 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Ознайомившись зі змістом позовної заяви та доданими до неї письмовими матеріалами, суд дійшов висновку, що вказаний позов поданий з порушенням вимог ст. ст. 160-161 чинного КАС України.
Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Згідно із ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Так, звертаючись до суду з відповідним позовом позивач ОСОБА_1 , у тексті адміністративного позову, зокрема, просив суд поновити процесуальний строк на звернення до суду, аргументуючи свою позицію тим, що постанову про адміністративне правопорушення отримано ним від патрульного поліцейського 21.08.2024 року. В той день він виїжджав в напрямку м. Херсону, де до початку воєнного стану мешкав разом із сім`єю. В м. Херсон позивач приїхав лише 22.08.2024 року. До м. Одеса з м. Херсону він приїхав лише 24.08.2024 року. Позивач зазначає, що в м. Херсоні він не зміг підготувати позовну заяву з причин відсутності електропостачання за місцем мешкання, доступу до інтернет ресурсів, а також до поштового зв`язку який був обмежений. Пропуск 10-го строку подання адміністративного позову просить суд вважати поважним.
Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення суд зазначає, що звернення із адміністративним позовом є суб`єктивною дією позивача, який зацікавлений в оскаржені постанови та залежить від його волевиявлення.
У постанові Верховного Суду від 06.06.2024 року у справі № 559/2655/23 суд касаційної інстанції дійшов висновку про те, що застосування аварійних відключень електроенергії, тривала відсутність електропостачання також не можуть бути обґрунтованими підставами для поновлення відповідного процесуального строку, оскільки воєнний стан на території України оголошено 24 лютого 2022 року і з цього часу відбуваються масовані ракетні обстріли російською федерацією населених пунктів України, в тому числі об`єктів критичної інфраструктури, проте такі атаки не проводяться щодня, оскільки це складний логістичний процес. Разом із цим, судочинство в Україні продовжує здійснюватися у встановленому Законом порядку. Не було встановлено в Україні й повного припинення роботи банківських установ, комунальних служб та/або поштового зв`язку.
Водночас, з матеріалів адміністративного позову позивача судом встановлено, що останнім жодного доказу з приводу об`єктивної неможливості направлення вчасно адміністративного позову про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення до суду ним надано не було.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 року у справі № 990/115/22 вказано, що введення воєнного стану дійсно є підставою для поновлення особі строку оскарження у випадку, якщо особа зазначає конкретні обставини, що у зв`язку із введенням воєнного стану відповідні обставини завадили їй вчасно подати апеляційну скаргу (наприклад виїзд з місця проживання у зв`язку з проведенням в місці проживання бойових дій, відсутність інформації про результати розгляду справи та неможливість вчасно її отримати, тощо). Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Сам факт запровадження воєнного стану в Україні без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки у зв`язку із запровадженням такого не може вважатися поважною причиною пропуску цих строків.
У постанові Верховного Суду від 31.08.2021 року у справі № 911/3513/16 зазначено, що поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом суду, яке він використовує залежно від поважності причин пропуску строку на оскарження.
Поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з незалежних від позивача обставин унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.
Таким чином, особа, яка має намір подати адміністративний позов, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, а також процесуальних строків її подання.
Зважаючи на викладене, розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на звернення до суду з адміністративним позовом, суд вважає, що позивач не довів наявності особливих та непереборних обставин, що перешкоджали йому у встановлений процесуальним законом строк подати вказаний адміністративний позов, а отже, за доводами адміністративного позову не довів поважних причин пропуску такого строку.
Доказів, які б свідчили про добросовісну реалізацію позиавача своїх процесуальних прав та належне виконання процесуальних обов`язків, зокрема вчинення всіх можливих та залежних від нього дій, спрямованих на своєчасне подання з адміністративним позовом, позивач не надав.
З огляду на зазначене, суд вважає підстави, зазначені позивачем у прохальній частині адміністративного позову, щодо пропуску ним процесуального строку для звернення до суду з позовом про оскарження постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності неповажними.
Окрім зазначеного, згідно із положенням ч. 1 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».
Згідно статей 1, 2 Закон України «Про судовий збір» судовий збір справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є: громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.
Відповідно до статті 4 Закон України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).
З 1.11.2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір». Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж - судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до положень ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.
Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня становить 3028 грн., який збільшився на 344 грн. порівнюючи з 2023 роком. Таким чином у 2024 році судовий збір розраховується від суми 3028 грн.
Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та становить 605,60 гривень.
Якщо позов надано заходами електронного суду, враховується відповідний коефіцієнт розміру судового збору встановлений чинним законодавством при зверненні до суду з дійсним позовом.
Однак, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у електронній формі, застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення з врахуванням коефіцієнту становить 484,40 гривень.
Проте, позивачем до позову не надано документа на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Також суд звертає увагу позивача на коло визначених ним відповідачів у даній справі.
Пунктом 7-1 ч. 2 ст. 255 КУпАП передбачено, що у справах про адміністративні правопорушення, розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи цих органів.
Частиною 3 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, а саме те, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 126 КУпАП, посадові особи відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.
Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 126.
Також з врахуванням місця проживання позивача ОСОБА_1 , яке в позові зазначено АДРЕСА_1 , суд звертає увагу позивача на підсудність даного спору в разі визначення кола належних учасників справи.
Відповідно ч. 9 ст. 44 КАС України, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.
Позивачем в порушення вищезазначених вимог до позовної заяви не додано доказів надіслання листом з описом вкладення позовної заяви із доданими документами відповідачу.
Отже, у зв`язку з тим, що при вирішенні питання про відкриття провадження було встановлено, що адміністративний позов бул подано без додержання вимог ст. 161 КАС України, згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України, наявні підстави для залишення позовної заяви без руху, з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.
За таких обставин, керуючись ст. ст. 161, 169, 171 КАС України, Малиновський районний суд міста Одеси
Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Поліцейського 2 взводу 2 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Миколаївській області старшого сержанта ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.
ОСОБА_1 усунути встановлені при поданні адміністративного позову недоліки: надати суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом та докази поважності причин його пропуску з посиланням на відповідні непереборні обставини, які стали підставами для пропуску такого строку, надати суду докази про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, надати нову редакцію адміністративного позову із визначенням належним колом відповідачів, надати докази надіслання позову з доданими документами відповідачам, протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що, у разі виконання вимог суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 10.09.2024 року.

Суддя: Н.О. Шевчук