Справа № 440/17758/23
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2024-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 р. Справа № 440/17758/23

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Чалого І.С.

суддів: Ральченка І.М., Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Полтавського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції С.С. Бойко) від 24.04.2024 (повний текст складено 02.05.24) по справі № 440/17758/23 за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просило суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 25.08.2023 №1560 «Про накладення штрафу на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» та розпорядження від 25.08.2023 №233-р «Про усунення порушень АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО».

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024, клопотання представника позивача про закриття провадження в частині позовних вимог - задоволено.

Закрито провадження у справі №440/17758/23 в частині позовної вимоги Акціонерного товариства "Полтаваобленерго до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправним та скасування п. 2 постанови від 25.08.2023 №1560 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг "Про накладення штрафу на Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку енергетичної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання" та розпорядження від 25.08.2023 №233-р Про усунення порушень АТ "Полтаваобленерго".

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 адміністративний позов Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови - задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №1560 від 25.08.2023 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання».

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь АТ "Полтаваобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2684,00 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, на неповноту з`ясування обставин справи, просить рішення скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що відповідно до завіреної копії акта про недопуск до вузла обліку ЗВТ від 09.06.2022, який було надано Товариством комісії з перевірки, він був підписаний двома представниками АТ "Полтаваобленерго" та незаінтересованою особою чи іншим споживачем, особа якого не була посвідчена (в акті зазначено лише прізвище та ініціали, без зазначення, ким є ця особа). Тому відповідач вважає, що не засвідчивши незаінтересовану особу чи іншого споживача, яка підписала Акт про недопуск до вузла обліку та ЗВТ, АТ "Полтаваобленерго" склало недійсний акт про недопуск, чим порушило вимоги: п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 6.2.7 глави 6.2 розділу VI ККО. Відповідач вважає безпідставними посилання суду першої інстанції на висновки постанови Верховного Суду від 03.08.2021 №910/5998/20, оскільки остання містить жодної згадки щодо застосування норм пункту 6.2.7 ККО, натомість містить висновки щодо застосування норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312. Крім того, відповідач вважає безпідставними висновки суду першої інстанції щодо відсутності порушень з боку позивача вимог п. 1 ч. 3 ст. 46 ЗУ "Про ринок електричної енергії", пп. 7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності №2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності", які спростовуються тим, що Ліцензіат необґрунтовано врахував суму Єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 25,47 тис. грн. та відобразив у звітності №2-НКРЕКП. В той час, як єдиний внесок є обов`язковим платежем, розмір якого установлюється відповідно до законодавства України, який безпосередньо пов`язаний зі здійсненням ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії, на який ліцензіат не має безпосереднього впливу та має бути включений виключно до складу операційних неконтрольованих витрат. Відповідач вважає необґрунтованим віднесення АТ "Полтаваобленерго" суми єдиного внеску до складу операційних контрольованих витрат у звітності №2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна) "Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності за січень-грудень 2022" в п.п.1.37.14 "інші витрати" (в т.ч. витрати понесені внаслідок військової агресії") статті пункту 1.37 "Інші (розшифрувати) пункту 1 "Операційні контрольовані витрати" Додатку 5 "Розшифрування операційних контрольованих та операційних неконтрольованих витрат форми звітності №2-НКРЕКП розподіл електричної енергії (квартальна) за січень-грудень 2022 року", затв. Постановою НКРЕКП від 28.09.2019 №282. Крім того, розрахунки позивача відносно адміністративних будівель які не включаються до складу регуляторної бази активів за загальним штатним розписом не узгоджується із нормами Порядку визначення регуляторної бази активів, які діяли на момент встановлення позивачеві стимулюючого регулювання. Також наявні розбіжності між вартостями та площами частин будівель, які передано в оренду та виключено ОСР з РБА, у зв`язку із невикористанням їх для провадження ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії та розрахунковою вартістю частин таких будівель по 9 основних засобах на загальну суму 14,19 тис. грн. свідчить про наявність порушення АТ "Полтаваобленерго". Крім того, врахування 1 легкового автомобіля балансовою первісною вартістю 500 тис. грн. за одиницю (без урахування податку на додану вартість) проти 8 відповідних автомобілів, встановлених Регулятором, а також врахування Ліцензіатом у відповідному реєстрі обмежень 33 легкових автомобілів, кількість яких перевищує 3 на 100 працівників, проти 40 легкових автомобілів, зафіксованих Регулятором, свідчить про порушенння п. 1 ч. 3 ст. 46 ЗУ "Про ринок електричної енергії". Відповідач не враховує лист Полтавського ЦГМ від 07.07.2023 за №9916-30-41/191 щодо підтвердження форс-мажорних обставин, оскільки в листі Полтавського ЦГМ від 07.07.2023 року №9916-30-41/191 не зафіксовані величини інтенсивності та тривалості вітру та/або дощу, та/або снігу, та/або ожеледі. На думку відповідача підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат про форс-мажорні обставини Торгово-промислової палати, водночас позивачем такого сертифікату чи іншого доказу на підтвердження власних доводів не надано. На підтвердження порушення ст. 46 ЗУ "Про ринок електричної енергії" відповідач зазначає, що позивач не надав попередньому постачальнику електричної енергії АТ "ПТМЗ" ТОВ "СХІДЕНЕРГО" даних щодо прогнозних обсягів споживання на дату переходу (12.12.2022) до нового постачальника електричної енергії; здійснював відключення побутових споживачів перед вихідними днями; зазначив у звіті за 2022 рік недостовірну інформаціюу частині не відображення інформації у повному обсязі про замовників для яких триває процедура надання послуг з приєднання; не вказав у звіті моніторингу надання послуг з приєднання електроустановок замовників до електричних мереж за 2022 рік, який було надано до НКРЕКП листом Товариства №13.89/3413, інформацію щодо наявності листів щодо продовження терміну надання послуги з приєднання в звязку з необхідністю оформлення правовстановлюючих документів щодо користування земельною ділянкою по замовнику ОСОБА_1 ; позивач порушив терміни надання послуги з приєднання від 1 до 925 днів із замовниками послуг. Вважає, що позивач не мав права надавати гр. ОСОБА_2 послугу з приєднання його електроустановки, що належить до житлового фонду до електромережі ДП "Новосанжарське лісове господарство", адже це є порушенням пп.26 п. 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу №1470. Вказує, що невірно зазначивши у звіті про виконання ремонтної програми за четвертий квартал 2021 рік, який було надано до НКРЕКП листом Товариства від 24.01.2023 №13.19/2045, інформацію про фактичні витрати, які були понесені на обєкт ПЛ -0,4 кВ КТП-105 гр. Чкалова, м. Кременчук, позивач порушив пп.1 ч. 3 ст. 46 ЗУ "Про ринок електричної енергії". Стосовно висновку суду про неправомірність визначення НКРЕКП суми надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії за підсумками діяльності у 2021 році, відповідач зазначив, що "витрати на паливно-мастильні матеріали" за 2021 рік, по розподілу електричної енергії становлять 24488,00 тис. грн. з урахуванням капіталізованих витрат за бухгалтерським обліком у сумі 1085,00 тис. грн. (з них витрати на ремонт 594,00 тис. грн., витрати по інвестиційній програмі 491,00 тис. грн.), загальні витрати по даній статті складають 25573 тис. грн., проти зафіксованої Актом перевірки №330 - 231743,00 тис. грн. Зазначає, що станом на 31.12.2021 залишились не виконаними 43 заходів ІП на 2021 рік, загальною запланованою вартістю фінансування 56068,03 тис. грн.( без ПДВ), що становить 24,01% від загальної суми схваленої інвестиційної програми на 2021 рік, у т.ч. не виконано заходи за наступними джерелами фінансування: амортизація - 22137,41 тис. грн.; економія ТВЕ-3596,75 тис. грн. (без ПДВ); за перетоки реактивної електричної енергії - 30333,87 тис. грн. (без ПДВ).Тому вказує, що пункт 1 Постанови №1560 прийнятий Комісією з дотриманням вимог ЗУ "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про ринок електричної енергії".

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому проти її задоволення заперечував та просив відмовити. Обґрунтував тим, що штрафна санкція з боку відповідача в розмірі 255000 грн. не могла бути застосована до позивача, адже з системного аналізу ст. 1, 2, 77, Закону України "Про ринок електричної енергії" вбачається, що до нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку. Штрафну санацію відносно позивача застосовано за порушення: Інструкції щодо заповнення форми звітності №2-НКРЕКП розподіл електричної енергії (квартальна); інструкції щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП якість-розподіл (річна); Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами; Порядку встановлення (формування) тарифів за послуги з розподілу електричної енергії; Порядку визначення регуляторної бази активів; Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу; методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу; Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління; Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії; Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії; Постанови НКРЕКП від 17.12.2019 №2896 "Про встановлення для оператора системи передачі та операторів систем розподілу граничної нижньої межі обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку "на добу наперед", які встановлюють певні правила та обов`язки виключно для оператора системи розподілу та не регулюють відносини між іншими учасниками ринку електричної енергії, а тому не відносяться до нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та відповідно до ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" не передбачена відповідальність за порушення таких нормативних документів та договорів.А тому у Регулятора відсутні правові підстави для застосування штрафної санкції до АТ "Полтаваобленерго". Також позивач вказує, що твердження відповідача про порушення ст. 46 ЗУ "Про ринок електричної енергії" спростовуються тим, що п. 6.2.7 ККОЕЕ вбачається, що акт про недопуск є дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого працівника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи), тобто встановлено вимогу щодо наявності в акті лише підпису незаінтересованої особи. Також зазначає, що частиною 2 ст. 77 ЗУ "Про ринок електричної енергії" визначено перелік правопорушень нормативно-правових актів, який є вичерпним. При цьому правопорушення у вигляді неподання або несвоєчасного подання звітності, а також надання недостовірної інформації у такій звітності, передбаченої цим Законом, є окремим видом правопорушення, яке виділено у п. 7 ч. 2 ст. 77 ЗУ "Про ринок електричної енергії" поряд (окремо) з таким видом правопорушення, як порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності; недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, що визначено у п. 2 ч. 2 ст. 77 Закону. Крім того вказує, що з урахуванням вимог Закону України "Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни" у НКРЕКП взагалі були відсутні правові підстави для здійснення перевірки щодо подання звітності та притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Зазначає, що судо першої інстанції вірно встановлено відсутність порушень з боку позивача, враховано норми ст.77 Закону України "Про ринок електричної енергії.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги та відзив на неї, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що на підставі постанови НКРЕКП від 23.11.2022 № 1550 «Про затвердження Плану здійснення заходів державного контролю суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, на 2023 рік», постанови НКРЕКП від 12.07.2023 № 1288 "Про збільшення строку проведення планової перевірки АТ "ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО" відповідачем у період з 30.06.2023р. по 27.07.2023р. проведено планову перевірку господарської діяльності позивача за період діяльності з 01.01.2021р. по 31.12.2022р.

За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено акт планової перевірки від 27.07.2023р. №330.

Позивач 03.08.2023р. листом №10-72/20883 надало НКРЕКП пояснення (заперечення) та обґрунтування щодо висновків, викладених в акті від 27.07.2023 № 330, у яких наведено доводи про те, що товариство не допустило порушення положень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та іншого законодавства.

За результатами розгляду акта перевірки відповідач прийняв постанову від 25.08.2023 № 1560 «Про накладення штрафу на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання» (далі - Постанова № 1560) , якою:

1. Відповідно до пунктів 11, 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накласти штраф у розмірі 255 000 (двісті п`ятдесят п`ять тисяч) гривень на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» () за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

пунктів 1 та 11 частини третьої статті 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку оператора системи розподілу дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії та виконувати умови укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії;

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна),

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показникинаводятья у тис. грн (з округленням до цілого числа),

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме:

підпункту 21 пункту 5.1.2 глави 5.1 розділу V (у редакції, що діяла до 01 липня 2023 року) у частині проведення не рідше одного разу на 6 місяців контрольного огляду засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків,

підпункту 3 пункту 6.1.10 глави 6.1 розділу VІ, згідно з яким адміністратор комерційного обліку не пізніше ніж до закінчення наступного робочого дня з дня отримання запиту на зміну електропостачальника має сформувати прогнозні обсяги споживання за точкою обліку (площадкою комерційного обліку) на заплановану дату зміни електропостачальника та повідомити попереднього електропостачальника споживача про отримання запиту на зміну електропостачальника, дату запланованої зміни електропостачальника та прогнозні обсяги споживання на цю дату,

пункту 7.1 розділу VII, згідно з яким електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами,

пункту 7.7.3 глави 7.7 розділу VII Правил ринку, згідно з яким оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа;

глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, а саме:

пункту 6.2.7, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи,

пункту 6.2.8, згідно з яким акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VII Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу XI Кодексу системи розподілу;

Кодексу систем розподілу, а саме:

пункту 4.2.4 глави 4.2 розділу IV (у редакції, що діяла до 19 серпня 2023 року), згідно з яким строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання,

пункту 4.4.3 глави 4.4 розділу IV, згідно з яким наданій замовником заяві з додатками до неї відповідно до пункту 4.4.2 цієї глави ОСР присвоює реєстраційний номер:

у разі особистого подання заяви або через уповноваженого належним чином представника у день подання (у тому числі) на копії заяви замовника, що надається замовнику, ставиться реєстраційний номер ОСР;

у разі направлення заяви рекомендованим поштовим відправленням не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів;

у разі направлення заяви в електронному вигляді не пізніше 1 робочого дня з дня отримання документів,

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV (у редакції, що діяла до 01 червня 2021 року), згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання, підписані ОСР, разом з проєктом договору про стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання (у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією),

пункту 4.5.5 глави 4.5 розділу IV, згідно з яким технічні умови на стандартне приєднання надаються замовнику ОСР протягом 10 робочих днів з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви та повного пакета документів, передбачених цим Кодексом, у зазначений у заяві про приєднання спосіб обміну інформацією,

пункту 11.5.19 глави 11.5 розділу XI, згідно з яким забороняється відключення користувачів (побутових споживачів) перед вихідними та святковими днями;

пунктів 2.1, 2.2, підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 та підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 (у редакції, що діяла до 20 серпня 2021 року) Порядку забезпечення стандартів якості електропостачання та надання компенсацій споживачам за їх недотримання у частині обов`язку ОСР дотримуватися загальних та гарантованих стандартів якості надання послуг, до яких належать:

рівень сервісу кол-центру протягом 30 секунд (відсоток дзвінків, з`єднаних з оператором кол-центру протягом 30 секунд) у звітному році не менше 75 %,

розгляд скарги/звернення/претензії споживача щодо якості надання ОСР послуг електричної енергії з наданням інформації, зазначеної у пункті 13.2.2 глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу, з дня отримання скарги/звернення/претензії:

у строк 15 днів без проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

у строк 30 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу,

у строк 45 днів у разі проведення вимірювань параметрів якості електричної енергії відповідно до вимог глави 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу для скарги/звернення/претензії від групи споживачів (колективної скарги/звернення/претензії),

відновлення електропостачання після початку перерви в електропостачанні протягом 24 годин;

Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, а саме:

пункту 2.5 у частині ведення електронної бази даних звернень абонентів, отриманих за допомогою засобів телекомунікації, із зазначенням, зокрема, теми звернення. Звернення поділяються за темами для ОСР згідно з інформацією щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою (додаток 2 до цих Вимог),

пункту 3.2 у частині реєстрації усіх дзвінків до кол-центру ОСР з питань незадовільної якості електричної енергії відповідно до вимог ПРРЕЕ. Питання щодо якості електричної енергії, порушені у зверненні/скарзі/претензії, розглядаються в порядку, визначеному главою 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу;

підпункту 5 глави 2 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, згідно з яким для перегляду тарифів при переході на стимулююче регулювання ліцензіат подає до НКРЕКП заяву (за формою, наведеною в додатку 1 до цього Порядку), документи, визначені у пункті 2.1 цього Порядку, та додатково такі документи, зокрема розрахунок регуляторної бази активів, яка сформована на дату переходу на стимулююче регулювання, з урахуванням пунктів 2.2 та 2.3 розділу II Порядку визначення регуляторної бази активів (у друкованій та електронній формах);

Порядку визначення регуляторної бази активів, а саме:

пункту 2.3, згідно з яким до складу регуляторної бази активів, яка створена на дату переходу до стимулюючого регулювання, включаються активи, що безпосередньо використовуються для провадження ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії,

пункту 2.7 (у редакції, що діяла до 05 липня 2023 року), згідно з яким не включається до складу регуляторної бази активів активи, для яких встановлені обмеження, легкові автомобілі балансовою первісною вартістю понад 500 тис. грн за одиницю (без урахування податку на додану вартість) та легкові автомобілі, кількість яких перевищує 3 на 100 працівників;

Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, а саме:

підпункту 4 пункту 2.9 глави 2, згідно з яким ІП формується відповідно до розділів, визначених цим Порядком, із зазначенням обсягу фінансування по кожному з розділів (без урахування ПДВ) та включає пояснювальну записку з обґрунтуванням необхідності проведення робіт по кожному розділу інвестиційної програми, яка містить, зокрема:

мету виконання запланованих заходів (робіт) у прогнозному періоді;

обґрунтування необхідності та доцільності проведення заходів (робіт) за кожним розділом інвестиційної програми;

посилання на нормативно-правові акти, які регламентують необхідність виконання таких заходів (робіт);

інформацію про схвалену, затверджену, погоджену належним чином проектно-кошторисну документацію;

інформацію щодо проведення експертизи проектно-кошторисної документації;

опис запланованого економічного ефекту від впровадження заходів (робіт) інвестиційної програми;

інформацію щодо заходів (робіт) із зазначенням їх етапів виконання та вартості, що заплановані до виконання у прогнозному періоді (по заходах, що мають перехідний характер, зазначаються етапи виконання по роках із урахуванням фактичного виконання),

пункту 2.10 глави 2, згідно з яким до ІП додаються обґрунтовувальні матеріали до запланованих робіт та закупівель товарів, які, зокрема, можуть містити цінові пропозиції (прайси) виробників або їх офіційних представників в Україні, результати публічної закупівлі, накази про затвердження проектної документації (або зведені кошториси до відповідних проектів), що передбачені ІП,

пункту 4.1 глави 4 у частині виконання схваленої НКРЕКП ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні,

пункту 4.2 глави 4, згідно з яким виконаними вважаються заходи ІП, матеріальні активи по яких прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування.

Документи, що підтверджують виконання заходу ІП:

1) для основних засобів:

акт приймання-передачі (внутрішнього переміщення) основних засобів, оформлений згідно з формою ОЗ-1, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29 грудня 1995 року № 352;

акт приймання-здачі відремонтованих, реконструйованих та модернізованих об`єктів, оформлений згідно з формою ОЗ-2, затвердженою наказом Міністерства статистики України від 29 грудня 1995 року № 352;

2) для інших необоротних матеріальних активів (інші типові форми первинного обліку).

Заходи ІП мають виконуватися ліцензіатами з дотриманням вимог законодавства у сфері регулювання містобудівної діяльності.

Перехідні заходи ІП вважаються виконаними протягом прогнозованого періоду, якщо за результатами їх виконання складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передачі, здійснено оплату відповідно до цих актів на умовах, передбачених схваленою ІП;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених ними у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання;

Типового договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, а саме:

пункту 2.5 у частині здійснення розрахунку за надану Послугу на умовах часткової попередньої оплати вартості Послуги за поточний розрахунковий період згідно із визначеною системою платежів і розрахунків,

підпункту 3.2.1 пункту 3.2 у частині своєчасних та в повному обсязі розрахунків за цим Договором;

Типового договору про надання послуг з передачі електричної енергії, а саме:

пункту 5.2 у частині здійснення поетапної попередньої оплати планової вартості послуги ОСП таким чином:

1 платіж до 17:00 другого банківського дня розрахункового місяця у розмірі 1/5 від планової вартості Послуги, визначеної згідно з розділом 3 цього Договору. Подальша оплата здійснюється шляхом сплати 1/5 від планової вартості Послуги, яка визначена згідно з розділом 3 цього Договору, відповідно до такого алгоритму:

2 платіж до 10 числа розрахункового місяця;

3 платіж до 15 числа розрахункового місяця;

4 платіж до 20 числа розрахункового місяця;

5 платіж до 25 числа розрахункового місяця,

пункту 5.5 у частині здійснення розрахунку за фактичний обсяг Послуги,

підпункту 3 пункту 8.3 у частині здійснення вчасної та у повному обсязі оплати за Послугу на умовах, визначених цим Договором;

Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії, а саме:

підпункту 5 пункту 3.5, згідно з яким СВБ зобов`язана здійснювати вчасно і в повному обсязі оплату за небаланс електричної енергії та платежів, сформованих ОСП для СВБ відповідно до Правил ринку,

пункту 5.1, згідно з яким виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору;

постанови НКРЕКП від 17 грудня 2019 року № 2896 у частині дотримання в кожному розрахунковому періоді граничної нижньої межі обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку «на добу наперед» з метою компенсації технологічних втрат електричної енергії на її передачу та розподіл електричними мережами в розмірі 50 відсотків (у редакції, що діяла до 04 липня 2021 року) та 95 відсотків (у редакції, що діяла до 09 серпня 2021 року) від обсягу фактичних технологічних втрат електричної енергії на її передачу або розподіл електричними мережами в цьому розрахунковому періоді;

пункту 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, а саме:

підпункту 7 у частині надання достовірних документів (їх копій) та інформації (даних, відомостей, звітності), необхідних для виконання НКРЕКП своїх повноважень та функцій, в обсягах та у строки (не менше десяти робочих днів для надання копій документів, пояснень тощо), встановлені НКРЕКП,

підпункту 13 у частині виконання умов укладених договорів, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії,

підпункту 14 у частині дотримання визначених напрямків та обсягів використання коштів за статтями витрат відповідно до структури тарифу на розподіл електричної енергії, встановленої зокрема постановою НКРЕКП від 09 грудня 2020 року № 2356 «Про встановлення тарифів на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»,

підпункту 24 у частині здійснення компенсації та/або відшкодування збитків користувачу системи та/або споживачу у разі недотримання ліцензіатом показників якості послуг з розподілу електричної енергії, визначених НКРЕКП та договором про надання послуг з розподілу,

підпункту 25 у частині забезпечення функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центру згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП,

підпункту 26 (у редакції, що діяла до 01 січня 2022 року) у частині надання послуги з приєднання електроустановки замовника до системи розподілу електричної енергії з урахуванням положень статті 21 Закону України «Про ринок електричної енергії» за умови дотримання замовником вимог кодексу систем розподілу,

підпункту 31 у частині припинення електроживлення споживача у порядку та у випадках, визначених кодексом системи розподілу та правилами роздрібного ринку,

підпункту 45 у частині розроблення інвестиційної програми відповідно до Порядку розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу та подавати її на схвалення НКРЕКП не пізніше 30 вересня року, що передує прогнозному періоду,

підпункту 54 (у редакції, що діяла до 05 серпня 2022 року) та підпункту 60 у частині своєчасної та у повному обсязі сплати за послуги, що надаються на ринку електричної енергії.

Зазначена сума штрафу має бути сплачена до Державного бюджету України у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу (код бюджетної класифікації 21081100 «Адміністративні штрафи та інші санкції»).

3. Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, у межах здійснення заходів державного регулювання, відповідно до пунктів 1, 13 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»:

1) підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що буде проводитися у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання на 2024 рік шляхом його зміни в бік зменшення на суму 54 562,09 тис. грн (без ПДВ) врахувавши:

суму надлишково отриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2021 році у розмірі 87 865,72 тис. грн (без ПДВ);

суму недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році у розмірі 35 219,44 тис. грн (без ПДВ);

обґрунтовані витрати (видатки) внаслідок військової агресії російської федерації проти України, на період дії воєнного стану в Україні, зокрема, витрати, пов`язані з наданням допомоги Збройним Силам України (ЗСУ), здійсненням видатків на забезпечення обороноздатності країни, здійсненням заходів із забезпечення підтримки мобілізованих працівників, відновленням об`єктів критичної інфраструктури, інших заходів, пов`язаних з ліквідацією наслідків бойових дій у розмірі 15 950,43 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2021 рік, у розмірі 16 717,97 тис. грн (без ПДВ);

суму профіциту коштів щодо надходжень та витрат, пов`язаних з наданням послуг з приєднання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 2022 рік, у розмірі 1 006,38 тис. грн (без ПДВ);

суму необ`єктивного перевищення вартості заходів інвестиційної програми на 2021 рік у розмірі 141,89 тис грн (без ПДВ).

За результатами здійснення заходу державного контролю в частині перевірки стану виконання у 2023 році заходів схваленої Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2022 рік уточнити підсумкову суму надлишково отриманого або недоотриманого доходу від здійснення ліцензованої діяльності з розподілу електричної енергії у 2022 році АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО»;

2) у разі ненадання АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» у строк до 01 лютого 2024 року до НКРЕКП належним чином оформлених та затверджених відповідно до вимог нормативно-правових актів змін до Інвестиційної програми АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» на 2024 рік з урахуванням статті «Додатково отриманий дохід за результатом діяльності у 2021 та 2022 роках» на загальну суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ)» підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проєкт рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на послуги з розподілу електричної енергії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» із застосуванням стимулюючого регулювання шляхом його зміни в бік зменшення на суму 67 102,77 тис. грн (без ПДВ).

Вважаючи пункти 1 та 3 Постанови №1560 протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що законодавець у частині другій статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» розмежував окремі види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7), то за порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Тому суд виснував, що застосування до позивача штрафної санкції за правопорушення, зокрема за неправильне заповнення форм звітності, що спричинило подання недостовірної інформації у звітності, за яке частиною четвертою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» не передбачено можливість застосування штрафної санкції взагалі, є достатньою підставою для висновку, що така постанова в цій частині не відповідає критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог в іншій частині, суд дійшов до висновку про безпідставність заявлених вимог.

Позивачем рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог не оскаржувалося.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Так, правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище визначає Закон України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017 № 2019-VIII (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За приписами п. 1 ч. 3 ст. 46 Закону України Про ринок електричної енергії оператор системи розподілу зобов`язаний: дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 Закону України Про ринок електричної енергії встановлено, що оператор системи передачі та оператори систем розподілу (далі - ОСР) мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії регулюються Правилами роздрібного ринку електричної, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі Правила № 312).

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку (п. 1.1.1 глави 1.1 розділу I Правил № 312).

Водночас, правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення регулюється Законом України Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 22.09.2016 № 1540-VIII (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до статті1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону №1540 встановлено, що Регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, розподілу малими системами розподілу, постачання електричної енергії, зберігання енергії, агрегації; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно зі статтею 3 Закону №1540 Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону №1540 передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Планові перевірки суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, проводяться не частіше одного разу на рік відповідно до річних планів, які затверджуються Регулятором до 1 грудня року, що передує плановому, та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті.

План здійснення заходів державного контролю на відповідний плановий період оприлюднюється на офіційному веб-сайті Регулятора не пізніш як за п`ять днів до початку відповідного планового періоду.

Планова виїзна перевірка проводиться за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за 10 днів до дня його початку.

Строк проведення планової виїзної перевірки не може перевищувати 15 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - п`яти робочих днів.

У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення планової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до семи робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки.

Статтею 22 Закону №1540 передбачено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, та суб`єктів, що належать до особливої групи споживачів, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, Законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Підпунктом 1 п. 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Статтею 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено значення термінів, які вживаються у зазначеному Законі.

Відповідно до п.п. 74 п. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», ринок електричної енергії - система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електричної енергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електричної енергії споживачам.

Відповідно до п.п. 96 п. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасник ринку електричної енергії - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор малої системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець, оператор установки зберігання енергії та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії в порядку, передбаченому цим Законом.

Статтею 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено правові основи функціонування ринку електричної енергії, відповідно до якої правову основу функціонування ринку електричної енергії становлять Конституція України, цей Закон, закони України "Про альтернативні джерела енергії", "Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу", "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", "Про природні монополії", "Про захист економічної конкуренції", "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про енергетичну ефективність", міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та інші акти законодавства України.

Частиною 2 ст. 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними, які визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема: 1) правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг; 2) правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку; 3) кодексом системи передачі, кодексом систем розподілу; 4) кодексом комерційного обліку; 5) правилами роздрібного ринку; 6) іншими нормативно-правовими актами.

З системного аналізу вищезазначених правових норм вбачається, що до нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, відносяться ті нормативно-правові акти, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку.

Як встановлено в суді першої інстанції, та не заперечується в суді апеляційної інстанції спірною постановою №1560 застосовано до АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» штрафну санкцію, за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, внаслідок помилкового заповнення форм звітності, що спричинило подання неточної інформації у звітності, та порушення:

Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), а саме:

пункту 2.7 глави 2 у частині забезпечення ліцензіатом достовірності інформації, зазначеної ним у формі звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна),

пункту 2.9 глави 2, згідно з яким дані звіту мають бути наведені в тих одиницях виміру, які вказані в затвердженій формі звітності, зокрема, вартісні показникинаводятья у тис. грн (з округленням до цілого числа),

підпунктів 1, 3 та 8 пункту 3.4 глави 3 у частині заповнення ліцензіатом розділу II «Інформація щодо регуляторного обліку», зокрема:

у рядку 215 «Операційні контрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати ліцензіата, розмір яких залежить від його управлінських рішень. Розшифровка фактичних операційних контрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 220 «Операційні неконтрольовані витрати (розшифрувати в додатку 5), у т. ч.:» зазначаються операційні витрати, на які ліцензіат не має безпосереднього впливу (податки, збори, обов`язкові платежі, розмір яких установлюється відповідно до законодавства України). Розшифровка фактичних операційних неконтрольованих витрат наводиться в додатку 5,

у рядку 225 «відрахування на соціальні заходи» зазначаються витрати на єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування персоналу;

пункту 3.1 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), згідно з яким кожний підрозділ ліцензіата повинен забезпечити ведення реєстру скарг/звернень/претензій щодо незадовільної якості електричної енергії;

пункту 4.6 глави 4 Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), згідно з яким реєстр перерв в електропостачанні формується згідно з додатком 5 до цієї Інструкції;

пункту 1.5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, згідно з яким оператори систем розподілу відповідають за достовірність даних, зазначених у формах звітності та в документах, а також що у звіті щодо стану надання оператором системи передачі та операторами систем розподілу послуг з приєднання відображається інформація про, зокрема замовників, для яких триває процедура надання послуги з приєднання.

Водночас, Інструкція щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкція щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкція щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП (квартальна), регулюють правовідносини щодо оформлення та подання звітності оператором системи розподілу Регулятору та не належать до нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками такого ринку

На підставі чого, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у Регулятора відсутні правові підстави для застосування штрафної санкції до оператора системи розподілу за недотримання вимог Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності №11-НКРЕКП (квартальна), оскільки зазначені нормативно-правові акти не регулюють функціонування ринку електричної енергії між учасниками ринку.

Згідно із частиною першою статті 77 Закону України «При ринок електричної енергії» (тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Частина друга статті 77 цього ж Закону розкриває, що саме є порушенням нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, визначаючи перелік таких правопорушень, до яких віднесено, зокрема: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (пункт 2); неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності (пункт 7).

За такого правового врегулювання, колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що правова конструкція частини першої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначає, що учасники ринку електричної енергії несуть відповідальність у встановленому законом порядку та розмірах за порушення нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Проте у частині другій цієї ж статті законодавець уточнює перелік правопорушень таких нормативно-правових актів, який є вичерпним. При цьому правопорушення у вигляді неподання або несвоєчасного подання звітності, передбаченої цим Законом, є окремим видом правопорушення, яке виділено у пункті 7 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» поряд (окремо) з таким видом правопорушення, як недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, що визначено у пункті 2 частини другої цієї ж статті.

Згідно із частиною третьою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

Пункт 4 частини четвертої статті 77 цього ж Закону містить перелік правопорушень, за які до учасника ринку електричної енергії може бути застосована санкція у вигляді штрафу.

Зокрема, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлений штраф від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за: а) за провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії за відсутності остаточного рішення про сертифікацію, прийнятого щодо відповідного суб`єкта; б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню; в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; г) за відмову в доступі до системи передачі або системи розподілу в непередбачених законом випадках.

Водночас, зі змісту положень частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» вбачається, що штрафна санкція за порушення, що виражається у неподанні або несвоєчасному поданні звітності, передбаченої цим Законом, не передбачена. При цьому, законодавець не звільняє суб`єкта господарювання, що є учасником ринку електричної енергії, від відповідальності за неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої Законом, а встановлює в частині третій статті 77 вказаного Закону, окрім штрафу, інші види санкцій, зокрема попередження про необхідність усунення порушень.

В аспекті забезпечення юридичної визначеності у питанні правового регулювання виду та розмірів санкцій за правопорушення на ринку енергетики та комунальних послуг, колегія суддів звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, висловлений у постановах від 11 березня 2021 року у справі № 640/20494/19, від 8 липня 2021 року у справі № 160/1598/20 та від 2 листопада 2022 року у справі № 260/2484/21, відповідно до якого широке тлумачення положення «інші нормативно-правові акти», застосованого у Ліцензійних умовах, може призводити до непередбачуваного застосування цього пункту, оскільки під цей термін можна підвести будь-який нормативно-правовий акт, що означає надання НКРЕКП дискреційних повноважень у сфері притягнення ліцензіатів до відповідальності, які не мають чітко визначених меж.

Також Верховний Суд у вищезгаданих правових висновках зазначив, що: «За усталеною практикою Європейського суду з прав людини вираз «згідно із законом» насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; він також стосується якості відповідного законодавства і вимагає, щоб воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.

Поняття «якість закону» (quality of law) охоплює такі характеристики відповідного акта законодавства як чіткість, точність, недвозначність, зрозумілість, узгодженість, доступність, виконуваність, передбачуваність і послідовність. Ці характеристики стосуються як положень будь-якого акта (норм права, які у ньому містяться), так і взаємозв`язку такого акта з іншими актами законодавства такої ж юридичної сили. При цьому норми права, що не відповідають критерію «якості закону» (зокрема, не відповідають принципу передбачуваності (principle of foreseeability) або передбачають можливість різного тлумачення та правозастосування), суперечать і такому елементу принципу верховенства права як заборона свавілля, а застосування таких норм може призвести до порушення конституційних прав особи та неможливість адекватного захисту від необмеженого втручання суб`єктів владних повноважень у права такої особи».

З урахуванням вищезазначеного, колегія суддів доходить висновку, що оскільки законодавець у частині другій статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» розмежував два види порушень нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії: недотримання таких актів (пункт 2) та несвоєчасне подання або неподання звітності, передбаченої цим Законом, або наведення у ній недостовірної інформації (пункт 7), то за порушення, передбачене пунктом 7 частини другої статті 77 цього Закону (спеціальний вид санкцій), яке фактично було виявлено під час перевірки, не може бути застосована штрафна санкція, встановлена пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», оскільки вона може застосовуватися саме за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Стосовно застосування до позивача штрафних санкцій за порушення п.п.7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна), що є підставою для задоволення позовних вимог у цій частині, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 4 частини четвертої статті 77 Закону № 2019-VIII передбачено, що регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Таким чином, якщо за результатом проведеної у встановленому порядку перевірки Нацкомісії виявлено порушення у діяльності суб`єкта господарювання, то вирішення питання про визначення конкретного розміру санкцій у межах, встановлених частиною четвертою з урахуванням вимог частини п`ятої статті 77 Закону № 2019-VIII, є дискреційним повноваженням Нацкомісії, наявність якого не заперечується позивачем у цій справі.

Матеріалами справи встановлено, що відповідачем застосовано відмінний підхід під час застосування до Товариства штрафної санкції за порушення п.п.7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна) у порівнянні із іншими суб`єктами господарювання, до яких за результатами планової перевірки та виявлення аналогічного порушення застосовано санкцію у вигляді «застереження», що підтверджується Постановами НКРЕКП від 12.07.2023 №1266, від 05.07.2023 №1230, від 05.07.2023 №1229, від 29.09.2023 №1764, від 14.06.2023 №1058, від 14.06.2023 №1059 та від 01.08.2023 №1415, що порушує принцип справедливості та недопущення дискримінації під час ухвалення рішень НКРЕКП.

Дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб без об`єктивного та розумного обґрунтування у відносно схожих ситуаціях (пункт 48 рішення ЄСПЛ від 07.11.2013 у справі «Пічкур проти України»).

Суд враховує положення частини другої ст. 2 КАС України, за правилами якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно.

Аналогічна правова позиція, щодо недопущення Регулятором застосування відмінного підходу та порушення принципу недискримінації, викладена у постанові Верховного Суду від 26.07.2023 по справі №200/3265/21-а, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині того, що відповідач безпідставно, необґрунтовано, нерозсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, застосував до позивача штрафну санкцію за порушення п.п.7 п. 2.2 Ліцензійних умов, Інструкції щодо заповнення форми звітності № 2-НКРЕКП-розподіл електричної енергії (квартальна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 10-НКРЕКП-якість-розподіл (річна), Інструкції щодо заповнення форми звітності № 11-НКРЕКП (квартальна).

Вимоги та правила, які регулюють взаємовідносини операторів систем розподілу, з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії в тому числі споживачами послуг, щодо розподілу електричної енергії та організації комерційного обліку електричної енергії визначаються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, Кодексом комерційного обліку електричної енергії та іншими нормативними документами у сфері електроенергетики.

Відповідно до підпункту 21 пункту 5.1.2 ПРРЕЕ, оператор системи зобов`язаний: проводити не рідше одного разу на 6 місяців контрольний огляд засобів комерційного обліку споживачів відповідно до затверджених графіків.

Як встановлено матеріалами справи, під час проведення планової перевірки відповідачем встановлено та відображено в акті планової перевірки та обґрунтуваннях до спірної постанови, що у споживача ОСОБА_3 строк між контрольними оглядами 19.10.2021 та 08.06.2022 становив більше ніж 6 календарних місяців.

Водночас, з 24.02.2022 року в Україні запроваджено воєнний стан на підставі Указу Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Активні воєнні дії відбувалися також на території Гадяцького району Полтавської області, внаслідок чого працівники АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», згідно Наказу Товариства №163-Т від 09.03.2022 р., знаходились на вимушеному простої та заплановані Гадяцькою дільницею Миргородської об`єднаної філії АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» графіки на березень-квітень 2022 контрольних оглядів електроустановок побутових споживачів у вказаний період не виконувались з об`єктивних підстав - в зв`язку з необхідністю збереження життя та здоров`я працівників підприємства позивача.

Зазначене свідчить про наявність об`єктивних перешкод у проведенні контрольних оглядів у вказаний період, які правильно враховано судом першої інстанції.

Водночас, відповідачем не враховано всіх фактичних обставин, та не затосовано співмірності обраної штрафної санкції до наслідків правопорушення, а також не надано оцінки ризику для життя працівників Товариства на противагу важливості виконання плану контрольного огляду електроустановок побутових споживачів.

Стосовно доводів відповідача про порушення позивачем п. 1 ч. 3 ст 46 Закону України "Про ринок електричної енергії", п. 6.2.7 та 6.2.8 глави 6.2 розділу VI Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затв. Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №311 п. 7.1 розділу VIІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, затв. Постановою НКРЕКП від 14.03.2028 №312, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 1 частини 3 ст. 46 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що оператор системи розподілу зобов`язаний дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Відповідно до п. 7.1. ПРРЕЕ, електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами.

Пунктом 7.5 ПРРЕЕ визначено підстави припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу оператором системи, серед яких, зокрема недопущення уповноважених представників оператора системи до електроустановок споживача, пристроїв релейного захисту, автоматики і зв`язку, які забезпечують регулювання навантаження в енергосистемі, та/або розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що розташовані на території споживача.

Також, пунктом 6.2.8 ККО встановлено, що акт про недопуск до вузла обліку є підставою для припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії користувачу системи у порядку, визначеному пунктом 7.5 розділу VІІ Правил роздрібного ринку та підпунктом 3 пункту 11.5.2 глави 11.5 розділу ХІ Кодексу системи розподілу.

Порядок оформлення ату про недопуск визначений п. 6.2.7 ККО, відповідно до якого акт про недопуск до вузла обліку вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи, користувач системи, а також представник ВТКО та/або сторони, яка контролює об`єкт, на якому встановлений вузол обліку. У разі їх відсутності або відмови підписувати акт про недопуск, в акті робиться відповідний запис. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи) або більше одного уповноваженого представника оператора системи за умови підтвердження відеозйомкою факту відсутності доступу до вузла обліку та ЗВТ користувача системи.

Зі змісту п. 6.2.7 ККОЕЕ вбачається, що акт про недопуск є дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (за умови посвідчення цієї особи), тобто п. 6.2.7 ККОЕЕ встановлює вимогу щодо наявності в акті про недопуск лише підпису незаінтересованої особи.

09.06.2022 року, внаслідок недопущення споживачем ОСОБА_4 до вузла обліку за адресою АДРЕСА_1 , представниками оператора систем розподілу оформлено акт про недопуск до вузла обліку та ЗВТ, який підписано двома уповноваженими представниками АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» та незаінтересованою особою - О.М. Панаско.

Водночас, колегія суддів не погоджується з твердженням відповідача про те, що посвідчення особи це є зазначення "того, ким є ця особа", адже в юридичній практиці посвідченням особи розуміється вчинення дій щодо встановлення особи.

У частині 3 статті 43 Закону України "Про нотаріат" визначено, що встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.

Таким чином, посвідчення особи відбувається шляхом пред`явлення документу особою, представникам оператора систем розподілу, а вимогами п. 6.2.7 ККО не передбачено обов`язку представників оператора системи розподілу зазначати у Акті про недопуск інформацію про документ, за яким відбулося встановлення (посвідчення) особи.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.08.2021 року по справі №910/5998/20, яку суд вважає за необхідне застосувати при розгляді даної справи.

Доказів того, що особу ОСОБА_5 перед підписанням акту про недопуск, не було посвідчено, відповідач не надав.

На підставі чого, колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що акт про недопуск від 09.06.2022 року оформлений у відповідності до вимог п. 6.2.7 ККО, що було достатньою підставою відповідно до п. 7.5 ПРРЕЕ для припинення електропостачання об`єкта споживача ОСОБА_4 за адресою АДРЕСА_1 .

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано задовольнив адміністративний позов.

Доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки аргументів, що були надані до суду першої інстанції.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 по справі № 440/17758/23 залишити без змін

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов
Повний текст постанови складено 09.09.2024 року.