Справа № 120/11598/24
Суддя: Комар Павло Анатолійович
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

09 вересня 2024 р. Справа № 120/11598/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Комар Павло Анатолійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Представницею позивача відповідачем визначено головне управління Державної податкової служби у Вінницькій області (), в той час згідно відомостей в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за визначеним кодом ЄДРПОУ значиться найменування Головне управління ДПС у Вінницькій області.

За вказаних обставин, стороні позивача необхідно уточнити суб`єктний склад відповідачів.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Зі змісту прохальної частини позовної заяви встановлено, що позивач оскаржує вимогу про сплату боргу №Ф-6707-17У від 17.09.2019 та вимогу про сплату боргу на суму 15819,54 грн.

Тобто, позивач фактично оскаржує 2 вимоги, однак позовні вимоги в цій частині сформовано некоректно та неможливо встановити предмет спору.

В той час, у вимозі зобов`язального характеру характер у позивач просить суд зобов`язати відповідача здійснити коригування даних в інтегрованій картці платника з єдиного внеску ... у розмірі 37788,74 грн.

Вимога зобов`язального характеру не відповідає змісту первинної основної вимоги.

Крім того, до суду не надано доказів звернення позивача до відповідача щодо коригування даних в інтегрованій картці платника з єдиного внеску.

Також, вимога щодо зобов`язання відповідача повернути позивачу неправомірно нараховані йому суми єдиного внеску за період з 2017 по 2020 роки не узгоджується із положеннями ст. 5 КАС України та сформована некоректно. Фактично, заявлено вимогу похідного характеру, однак відсутня основна вимога.

За підсумками наведеного, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та навести обґрунтування таких.

У зв`язку із необхідністю уточнення позовних вимог суд позбавлений можливості розрахувати судовий збір.

Відповідно до ст. 161 КАС України Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У тексту позовної заяви представниця позивача посилається на те, що у період з квітня 2018 по грудень 2020 року позивач офіційно працював у Акціонерному товаристві "Інтерпайн Дніпропетровський ВТОРМЕТ", МКП "Архітектурнобудівельний сервіс", однак до позовної заяви не надано жодних доказів щодо офіційного працевлаштування позивача на зазначених підприємствах, а також не надано належних доказів на підтвердження сплати такими страхових внесків.

Вказане свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам КАС України.

Щодо строку звернення до суду слід зазначити наступне.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно з частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Врвуючи норми ч. 2 ст. 122 КАС України, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися про їх порушення не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення до адміністративного суду, то суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. Відтак при визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

До позовної заяви долучено заяву про поновлення строку звернення до суду, разом з тим в підтвердження мотивам такої заяви суду не надано жодних доказів, що позбавляє можливості дослідити поважність причин пропуску позивачем строку звернення до суду.

Так, з позовної заяви з`ясовано, що позивач зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Зазначена адреса також міститься на оскаржуваних податкових вимога, а також у документах виконавчих проваджень.

В той час, позивачем жодним чином не обґрунтовано причин невручення йому поштової кореспонденції відповідачем, а також державним виковцем.

Посилання на отримання оскржуваних вимог за результатами відповіді на адваотський запит не дав в повній мірі дослідити питання строків.

Суд враховує, що при наявності об`єктивної неможливості вчасного звернення до суду із відповідним позовом, саме на позивача покладається процесуальний обов`язок навести переконливі доводи щодо існування певних обставин, які слугували перешкодою для вчасного звернення до суду із наданням належних, достатніх і достовірних доказів на підтвердження своїх доводів.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. При цьому незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Крім того, представниця позивача зазначила, що у період з 2017 по 2020 позивачем частково було сплачено суми єдиного внеску, що також викликає сумніви у необізнаності позивача щодо оскаржуваних вимог.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що заява позивача про поновлення строку звернення до суду є немотивованою, а тому відсутні підстави для її задоволення.

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених судом недоліків, зазначених у цій ухвалі.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до головного управління Державної податкової служби у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Комар Павло Анатолійович