Справа № 520/18005/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

09 вересня 2024 р. справа № 520/18005/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григорова Д.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпраці у Харківській області (просп. Науки, 9, корп.5 А,м. Харків,Харківський р-н, Харківська обл.,61165, ) , Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (вул.Юліана Матвійчука, 119, м.Полтава, Полтавська обл., Полтавський р-н, 36014, ) про стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить :

- стягнути солідарно Головного управління Держпраці у Харківській області, з Північно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці на користь ОСОБА_1 належну середню заробітну плату у розмірі 174.294,26 грн. за час вимушеного прогулу з 30 листопада 2022 року по 27 червня 2024 року за 413 робочих днів;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Держпраці у Харківській області та Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці в частині порушення трудового законодавства про оплату праці, порушення права ОСОБА_1 на заробітну плату гарантованого державою ігноруючи обов`язкове до виконання судове рішення, яке набрало законної сили.

Позивачем до суду надано про зміну предмету позову від 03.09.2024р., згідно якої він просив :

стягнути з ГУ Держпраці, на користь ОСОБА_1 належну середню заробітну плату у розмірі 200.459,50 грн. за час вимушеного прогулу з 30.11.2022 по день фактичного поновлення на роботі за 475 робочих днів;

визнати протиправною бездіяльність ГУДержпраці, яка полягає в невиплаті ОСОБА_1 , середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 30.11.2022 по 03.07.2024;

визнати протиправною бездіяльність ГУДержпраці, яка полягає в недопуску ОСОБА_1 , до продовження виконання ним повноважень головного державного інспектора відділу з питань експертизи умов праці управління з питань праці ГУ Держпраці після набрання законної сили рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 року (Справа №520/11344/23) тобто з 03.07.2024 день ознайомлення ОСОБА_1 з копією наказу ГУДержпраці «Про поновлення на посаді ОСОБА_2 » від 27.05.2024№08-03/1 за підписом заступника голови з ліквідації ГУДержпраці ОСОБА_3 » по день фактичного оформлення трудових відносин шляхом складання трудового договору (підтвердження виконання Рішенням ХОАС про поновлення ОСОБА_1 на роботі від 20.05.2024 (Справа

№520/11344/23) та вказане рішення звернути до негайного виконання.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці ЄДРПОУ 014 м. Полтава, вул. Юліана Матвійчука, 119 у адміністративній справі № 520/18005/24, - не розглядати.

В обгрунтування поданої заяви зазначив, що ОСОБА_1 не поновлено на посаді, якому дотепер не визначено робоче місце, у якого відсутня дата фактичного виходу на роботу причинно- наслідковий зв`язок умисного перешкоджання посадовими особами, які займають відповідальне становище в особі заступника голови комісії ОСОБА_4 , членами комісії ОСОБА_5 та ОСОБА_6 виконанню Рішення ХОАС від 20.05.2024р., яке набрало законної сили.

Частиною 3 ст.166 КАС України визначено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

З огляду на характер, зміст та сутність спірних правовідносин, а також те, що розгляд даної справи проводиться у спрощеному провадженні, суд доходить висновку про можливість розгляду поданого клопотання в порядку письмового провадження без виклику сторін.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає, що згідно з частиною першою статті 47 КАС України, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Тобто, КАС України допускає зміну або предмета, або підстав позову, тоді як зміна одночасно і предмету і підстав позову цим Кодексом не передбачена.

Верховний Суд у постанові від 22.01.2020 у справі №826/19197/16 зазначив, що предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин. Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Разом з тим, предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних відносин.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних відносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що позивачем фактично висловлено намір про одночасну зміну предмету та підстав позову, що є новим позовом.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 від 03.09.2024р. про зміну предмету позову, суд вбачає, що позивачем поставлено на вирішення суду питання щодо перешкоджання посадовими особами відповідача у виконанні судового рішення з приводу поновлення на роботі.

Зазначене свідчить про відсутність підстав для задоволення поданої заяви. Суд ураховує, що заявник помилково вказує на зміну предмету позовних вимог, а також роз`яснює, що в разі незгоди з діями відповідача з приводу поновлення на роботі, позивач має можливість звернутися до суду з окремим позовом або в порядку судового контролю.

На підставі викладеного та керуючись положеннями ст. ст. 12, 47, 241, 243, 248, 256-262, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 від 03.09.2024р. про зміну предмета позову в частині вимог, які стосуються бездіяльності ГУ Держпраці, яка полягає в недопуску ОСОБА_1 до продовження виконання ним повноважень головного державного інспектора відділу з питань експертизи умов праці управління з питань праці ГУ Держпраці після набрання законної сили рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 року (Справа №520/11344/23).

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями) та оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров