Справа № 240/5672/24
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку залишення позовної заяви без руху

10 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/5672/24

категорія 112050000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_2 із позовом, у якому просить:

- визнати протиправним рішення Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 07.06.2023 року про надання соціального житла 1/2 частка житлового будинку в с. Паволоч, купленого Паволоцькою сільською радою в рамках Програми забезпечення житлом дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування та осіб з їх числа;

- зобов`язати Попільнянську селищну раду Житомирського району Житомирської області скасувати рішення від 07.06.2023 року про надання соціального житла 1/2 частка житлового будинку в с. Паволоч, купленого Паволоцькою сільською радою в рамках Програми забезпечення житлом дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування та осіб з їх числа.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн.;

- заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин пропуску строку;

- клопотання про витребування доказів, у разі необхідності.

На виконання вимог вказаної ухвали суду, ОСОБА_2 подала клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Обгрунтовуючи клопотання зазначила, що звернулася до Житомирського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги. На підставі доручення від 05.10.2023 року №975 призначений адвокат для складання позовної заяви. В межах виконання доручення адвокатом робились запити до Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області для отримання інформації. З огляду на безпекову ситуацію в країні, часті повітряні тривоги, позовна заява була отримана у 2024 році та подана до суду. На підставі викладеного, просить поновити строк звернення до суду.

Розглянувши наведені в клопотанні доводи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен був дізнатись", що містяться у частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Як вбачається з матеріалів позову, позивач просить суд визнати протиправним рішення Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 07.06.2023 та зобов`язати Попільнянську селищну раду Житомирського району Житомирської області скасувати рішення від 07.06.2023 про надання соціального житла 1/2 частка житлового будинку в с. Паволоч, купленого Паволоцькою сільською радою в рамках Програми забезпечення житлом дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування та осіб з їх числа.

До суду з цим позовом позивач звернувся 20.03.2024, тобто поза межами встановленого законом строку.

Суд, надаючи оцінку наведеним позивачем доводам та доказам, зазначає, що Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Указані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Щодо доводів позивача про те, що в межах виконання доручення від 05.10.2023 року №975 адвокатом робились запити до Виконавчого комітету Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області для отримання інформації, а тому рахувати строк, з якого позивач дізнався про порушення своїх прав необхідно від відповіді на адвокатські запити, то такі суд вважає безпідставними, оскільки не змінюють факт обізнаності позивача щодо наявності рішення Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 07.06.2023.

З приводу доводів про безпекову ситуацію в країні, часті повітряні тривоги, суд зазначає, що позивачем не надано доказів на підтвердження обставин, які свідчать про неможливість звернення до суду, а також не доведено, що вчинення відповідної процесуальної дії зумовлений саме через запровадження в Україні воєнного стану.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадженням такого, не може безумовно вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22.

На думку суду, лише посилання на введення в країні воєнного стану не є достатньою мотивацією щодо об`єктивної неможливості звернення до суду в межах строку звернення.

Отже, суд зазначає, що наведені у клопотанні причини пропуску строку звернення до суду не є поважними, оскільки обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, судом не встановлено.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про недостатність вказаних позивачем причин пропуску строку звернення до суду для визнання їх поважними, відтак у суду відсутні підстави для поновлення строку звернення до суду із заявлених підстав.

Таким чином, позивачу слід надати клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому навести інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Щодо клопотання про звільнення від сплати судового збору, то суд, вивчивши наведені у ній підстави, а також долучені до неї документи на підтвердження майнового стану позивача, дійшов такого висновку.

Питання зменшення розміру судових витрат або звільнення від їх оплати, відстрочення та розстрочення судових витрат врегульовані статтею 133 Кодексу адміністративного судочинства України, яка кореспондується з приписами частин 1, 2 статті 8 Закону України № 3674-VІ "Про судовий збір".

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат або звільнити від їх сплати повністю або частково, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Зазначений перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Аналіз вказаної норми дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини можуть бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Подібні висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 17 вересня 2020 року у справі № 460/3138/19 та від 18 травня 2023 року у справі №160/19572/21 і підстави для відступлення від них відсутні.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивач надала: копію довідки пенсійного органу форми ОК-5, доручення для надання безоплатної правової допомоги від 05.10.2023 №975, консультативний висновок спеціаліста від 14.08.2023.

Суд зазначає, що надана позивачем копія довідки пенсійного органу форми ОК-5 не може свідчити про те, що позивач не має інших джерел для існування та забезпечення своїх потреб зокрема для сплати судового збору (довідки податкового органу про отриманий дохід за попередній календарний рік, сукупний дохід родини, тощо), та не відображають відомості про об`єктивний матеріальний стан позивача станом на дату подання адміністративного позову, оскільки останній може мати і інші джерела доходу.

До того ж, позивачем не надано й документів на підтвердження того, що він має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про його скрутне матеріальне становище.

Таким чином, надані документи не можуть бути розцінені як належний доказ на підтвердження скрутного матеріального становища позивача.

Оскільки обставини, які зазначив позивач, відповідно до вказаних статей Закону України "Про судовий збір", не є умовою для звільнення від сплати судового збору, а сам позивач не надає доказів наявності інших підстав для його звільнення від сплати судового збору, суд наразі не знаходить правових підстав для звільнення його від сплати судового збору, виходячи з наданих ним доказів.

Суд зазначає, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Він є одним із способів стимулювання належного виконання учасниками відповідних правовідносин своїх прав та обов`язків, передбачених законами України, у зв`язку з чим, безпідставне звільнення від його сплати окремих осіб може свідчити про надання одній із сторін незаконної переваги перед іншою.

Враховуючи викладене, задля забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суд дійшов висновку про надання можливості позивачу звернутися до суду із поданням документу про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову або інших доказів на підтвердження свого скрутного матеріального становища.

Частиною 1 статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частини 2 статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за можливе, продовжити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому навести інші підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску;

- документу про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1211, 20 грн. або інших доказів на підтвердження свого скрутного матеріального становища.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Продовжити строк залишення без руху позовної заяви ОСОБА_1 .

Позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки протягом 5 днів з дня вручення ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М.Шимонович