Справа № 340/5477/24
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2024-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

10 вересня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5477/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Пасічник Ю.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (вул. Віктора Чміленка, 41, м. Кропивницький, Кіровоградської області, 25006; ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

19.08.2024 ОСОБА_1 , через свого представника адвоката Рейніш Леоніда Валерійовича, звернувся до суду з позовною заявою до начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області полковника поліції Романа Козьякова, в якій просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області полковника поліції Романа Козьякова від 25.05.2023 року № 733 Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських відділення поліції № 1 (м. Гайворон) Голованівського РВП та УПД ГУНИ в Кіровоградській області в частині застосування до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області полковника поліції ОСОБА_2 від 12.06.2023 року №302 о/с По особовому складу щодо застосування до сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського з логістики, обліку та збереження речових доказів і озброєння відділення поліції №1 Голованівського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дати звільнення до дня поновлення на роботі з врахуванням компенсації позивачу втрати частини заробітної плати у зв`язку з затримкою термінів її виплати.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.08.2024 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

05.09.2024 через систему "Електронний суд" надійшла заява ОСОБА_1 про усунення недоліків.

Мотивуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 вказує, що ним вже вживались заходи щодо звернення до суду з аналогічним позовом, але ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 у справі №340/9302/23, яка залишена без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024, позовну заяву повернуто.

В даному випадку, зазначаючи про поважність причин пропуску строку звернення до суду, позивач вказує, що про порушення свого права він дізнався лише 09.08.2024 коли його представник отримав інформацію від Управління охорони здоров`я Миколаївської обласної державної адміністрації. Крім того, вказує, що в період з 01.01.2024 по 01.03.2024 проходив лікування в КНП "Голованівська центральна районна лікарня", з 04.03.2024 по 31.07.2024 був залучений до будівництва фортифікаційних споруд у Запорізькій області, що унеможливило звернення до суду.

Дослідивши мотиви позивача щодо поважності причин, які зумовили пропущення строку звернення до суду суд зазначає наступне.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але таке право не є абсолютним та обмежується на законодавчому рівні, зокрема строками звернення до суду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Указом Президента України Про введення воєнного стану від 24.02.2022 №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який продовжувався та діє станом на дату звернення позивача до суду з даним позовом.

З метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану Законом України від 15 березня 2022 року № 2123-IX "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", Дисциплінарний статут Національної поліції України було доповнено новим розділом V "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану" (статті 26-31, розділ чинний з 01.05.2022).

Так, ч.4 ст.31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Верховний суд у постанові від 08.02.2023 року у справі №120/7567/22 виснував, що у контексті спірних правовідносин застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

При визначенні початку перебігу строку звернення до адміністративного суду та, відповідно, вирішенні питання про дотримання, чи порушення позивачем цього строку, судом з`ясовано, що ОСОБА_1 дізнався про порушення своїх прав 12.06.2023 р., тобто, з дати ознайомлення з наказом №302 о/с про притягнення до дисциплінарної, що також підтверджено ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 у справі №340/9302/23, яка залишена без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 29.02.2024.

Тобто, з саме з дати винесення спірного наказу розпочинається відлік строку на звернення до суду.

Посилання позивача на те, що про порушення свої прав він дізнався лише 09.08.2024 коли його представник отримав інформацію від Управління охорони здоров`я Миколаївської обласної державної адміністрації, а також те, що в період з 01.01.2024 по 01.03.2024 проходив лікування в КНП "Голованівська центральна районна лікарня", з 04.03.2024 по 31.07.2024 був залучений до будівництва фортифікаційних споруд у Запорізькій області, що унеможливило звернення до суду, суд до уваги приймає зважаючи на те, що вказані обставини жодним чином не впливають на дату початку та закінчення терміну звернення до суду з позовом, який обмежений часовими рамками із 13.06.2023 року до 27.06.2023 року.

Вказані вище обставини свідчать суду про відсутність підстав визнавати поважними причини пропуску згаданого строку.

Суддя зауважує, на відсутність доводів на наявність обставин, які не залежали від волі позивача, тобто обставин, які би зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду, та ненадання ним відповідних доказів.

Суд зауважує, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковим для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (справа ''Перез де Рада Каванілес протии Іспанії''). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд з прав людини наголосив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватись при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової впевненості. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Положення частини 2 статті 123 КАС України кореспондують приписам пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України, якими передбачено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відтак, суд дійшов висновку, що оскільки позивачем пропущений строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а доводи, наведені представником позивача у заяві про поновлення строку не є поважними, позовну заяву слід повернути.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.

Копію ухвали судді невідкладно надіслати особі, що подала позовну заяву разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами. Копія позовної заяви залишається в суді.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту підписання її суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного у строк, передбачений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК