Справа № 160/11450/24
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати пункт 2 Наказу №936, винесеного 10 квітня 2024 року та підписаного начальником Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області підполковником ОСОБА_2 , - в частині застосування догани до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції - ОСОБА_1 .
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з накладеним дисциплінарним стягненням позивач категорично не згоден, оскільки порушень службової дисципліни не допускав, вважає наказ протиправним та таким що підлягає скасуванню, оскільки службове розслідування призначено безпідставно, та проведено без додержання вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в ході службового розслідування не повно та не об`єктивно з`ясовано усі обставини, в ході службового розслідування чітко не встановлено в чому полягає порушення і вина позивача, в ході службового розслідування не встановлено тяжкість проступку та розміру заподіяної шкоди, в ході службового розслідування конкретно не встановлено наявність або відсутність в діяннях позивача дисциплінарного проступку, в ході службового розслідування а також не встановлено юридичної кваліфікації проступку, з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акту, наказу керівника, який було порушено, службовим розслідуванням не встановлено причино-наслідкового зв`язку між його виною та наслідками тощо.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення учасників справи.
06.06.2024 від відповідача надійшов відзив на позов, згідно змісту якого, відповідач позовні вимоги не визнає, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Зокрема, у відзиві вказано, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали матеріали службового розслідування проведеного відповідно до наказу Дніпровського РУП ГУ НП від 07032024 №660. В рамках службового розслідування встановлено порушення службової дисципліни з боку позивача у вигляді укриття факту кримінального правопорушення від обліку, шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР та їх розгляду згідно із Законом України «Про звернення громадян». Враховуючи, що на час проведення службового розслідування у позивача було наявне дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.06.2024 залучено до участі у справі в якості співвідповідача Дніпровське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Розгляд адміністративної справи розпочато спочатку.
11.07.2024 від співвідповідача надійшов відзив, згідно змісту якого, співвідповідач з позовом не погоджується, просить відмовити у його задоволенні, зазначає про дотримання вимог чинного законодавства при проведенні службового розслідування та відповідність накладеного дисциплінарного стягнення виявленим в ході розслідування порушенням вчиненим позивачем.
Від позивача відповідь на відзив не надійшла.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 - оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Згідно наказу Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 10.04.2024 року № 936 на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді догани.
Наказом № 936 позивач притягнутий до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України № 100 від 08.02.2019 та статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян», що виразилось у не поданні керівництву рапорту про наявність у матеріалі єдиного обліку від 11.01.2024 №1750 ознак кримінального правопорушення (проступку) та у подальшому його списання до справи, з урахуванням наявного дисциплінарного стягнення (зауваження, застосоване наказом Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області від 27.03.2024 № 833), застосувати до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 (0151984) дисциплінарне стягнення у виді догани.
Згідно висновку службового розслідування за недоліками виявленими поліцейськими УГІ ГУНП під час перевірки стану організації службової діяльності у ВП №1 Дніпровського РУП ГУНП 07.02.2024, затвердженого начальником Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 04.04.2024, під час службового розслідування, зокрема, встановлено, що 23.01.2024 до єдиного обліку ВП за №1750 зареєстровано заяву ОСОБА_4 про те, що невідома особа шахрайським шляхом підмінила золоту прикрасу в приміщенні відділення «Нової Пошти» № 65, чим завдала матеріального збитку на суму 26 500 гривень.
Вказаний матеріал розглянув начальник відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СВ Кам?янського РУП ГУНП, на той час, т.в.о. заступника начальника ВП - начальника СВ ВП № 1 капітан поліції ОСОБА_5 (0048671), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Дніпропетровська область, освіта вища, в Національній поліції з 07.11.2015, на посаді т.в.о. 3 27.11.2023, наявних дисциплінарних стягнень не має, який у порушення ч. 1 статті 214 КПК України, ч. 1 ст 39 КПК України, п.п та 8 п. 4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України № 570 від 06.07.2017 слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування, не визначив, заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення не вжив, досудове розслідування не організував, а супровідним листом скерував керівництву ВП для організації розгляду в порядку визначеному Законом України «Про звернення громадян».
У подальшому вказаний матеріал розглянув начальник ВП № 1 полковник поліції ОСОБА_6 , який, у порушення вимог пункту 3 розділу ІІІ Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, об?єктивно вказаний матеріал не розглянув, незважаючи на наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, своєчасно до ЧЧ ВП для негайної передачі керівництву СВ ВП для внесення відомостей до ЄРДР не повернув, а доручив розгляд заступнику начальника СКП ВП №1 майору поліції ОСОБА_7 (0049162), ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: м. Чита, РФ, освіта вища, в Національній поліції з 07.11.2015, на займаній посаді з 27.06.2023, наявне дисциплінарне стягнення зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП № 653 від 07.03.2024, який у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, невідкладно відповідний рапорт про наявність ознак вчинення кримінального правопорушення у вказаному матеріалі ЄО не склав та заходів щодо його подальшого скерування до СВ ВП, для внесення відповідних відомостей до ЄРДР не вжив, а доручив виконання оперуповноваженому СКП ВП №1 старшому лейтенанту поліції ОСОБА_8 .
У свою чергу, оперуповноважений СКП ВП №1 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (0151984), ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце народження: м. Дніпропетровськ, освіта вища, в Національній поліції з 07.11.2015, на займаній посаді з 21.03.2023, наявне дисциплінарне стягнення - зауваження, застосоване наказом Дніпровського РУП ГУНП №833 від 27.03.2024, у порушення вимог пункту 11 розділу II Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, невідкладно відповідний рапорт про наявність ознак кримінального правопорушення в матеріалі ЄО ВП від 23.01.2024 № 1750 за заявою ОСОБА_4 про шахрайство не склав, заходів щодо його подальшого скерування до СВ ВП не вжив, повну, об?єктивну та всебічну перевірку за вказаним матеріалом не провів та довідкою списав його до справи ВП, відповідно до Закону України «Про звернення громадян».
При цьому, вказану довідку погодив заступник начальника СКП ВП №1 майор поліції ОСОБА_9 та, у порушення вимог пункту 3 розділу III Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, затвердив заступник начальника ВП - начальник СКП ВП №1 підполковник поліції ОСОБА_10 .
Також, встановлено факт передчасного списання до справи ВП, відповідно до Закону України «Про звернення громадян», матеріалу ЄО з ознаками правопорушення без проведення належної перевірки.
Під час проведення службового розслідування (в рамках встановленого порушення з боку позивача) були опитані оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 лейтенант поліції ОСОБА_1 , т.в.о заступник начальника відділення поліції - начальник слідчого відділення ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_5 , заступник начальника СКП ВП №1 ДРУП майор поліції ОСОБА_7 , які пояснили, що матеріал, який надійшов 23.01.2024 о 10.44 до ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області зі служби « 102» від ОСОБА_4 щодо підміни товару не містив будь-яких документів, що підтверджують вчинення такого правопорушення та розмір спричиненої шкоди. В зв?язку із цим, матеріали були розглянуті на підставі ЗУ «Про звернення громадян» та складено висновок №2230.
Згідно акту про відмову у наданні пояснень від 04.04.2024, начальник ВП №1 Дніпровського РУП ГУНП полковник поліції ОСОБА_11 відмовився від надання пояснень.
Не погоджуючись із притягненням його до дисциплінарної відповідальності за порушення виявлені під час проведення службового розслідування, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок) та іншими нормативно-правовими актами (тут і далі - у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами. На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно з частиною другою зазначеної статті, поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Стаття 13 Дисциплінарного статуту передбачає, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок № 893).
Пунктами 1- 4 розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пунктів 1, 2, 9 розділу VІ Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Згідно з пунктами 1, 2 розділу VІІ Порядку № 893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.
У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт довільної форми, що підписується працівником кадрового підрозділу та іншими присутніми під час відмови особами, який долучається до особової справи поліцейського, притягнутого до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до пункту 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством. Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, згідно якого дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.
Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.
Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.
Дисциплінарна комісія створюється на строк проведення службового розслідування.
Дисциплінарна комісія розпочинає свою діяльність із моменту видання уповноваженим керівником письмового наказу про призначення службового розслідування, в якому зазначається інформація про створення дисциплінарної комісії, призначення її голови та затвердження персонального складу.
Повноваження дисциплінарної комісії припиняються в день затвердження уповноваженим керівником висновку службового розслідування.
Розділом 3 цього Положення передбачено, що дисциплінарна комісія під час проведення щодо поліцейського службового розслідування має право:
1) відвідувати місце скоєння можливого дисциплінарного проступку, при цьому не перешкоджати здійсненню правоохоронними органами огляду місця події в межах кримінального процесуального чи адміністративного законодавства;
2) викликати поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також запрошувати інших працівників органів (підрозділів) поліції, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають стосунок до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них усні або письмові пояснення, здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень, а також одержувати документи, які стосуються службового розслідування;
3) проводити одночасні опитування осіб, у поясненнях яких про обставини дисциплінарного проступку є суттєві розбіжності. Одночасне опитування проводиться за згодою опитуваних осіб, про його проведення складається довідка;
4) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів службового розслідування;
5) вивчати документи, що мають стосунок до службового розслідування, у разі потреби знімати з них копії і долучати до матеріалів службового розслідування;
6) користуватися в установленому порядку базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;
7) залучати в разі потреби відповідних фахівців і отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування;
8) у разі перешкоджання посадовими особами поліції проведенню службового розслідування шляхом подання письмового рапорту (заяви) доповідати про це уповноваженому керівнику, який його призначив, для ініціювання питання призначення службового розслідування щодо такої особи;
9) у разі необхідності проведення значного обсягу дій звертатися з рапортом до керівника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування та (або) додаткове залучення працівників з метою своєчасного його завершення.
Додаткове залучення працівників поліції до проведення службового розслідування здійснюється шляхом унесення змін до наказу про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії.
2. Голова дисциплінарної комісії:
1) забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії;
2) організовує та веде засідання дисциплінарної комісії;
3) підписує висновок службового розслідування, протоколи засідань дисциплінарної комісії (у разі розгляду справи у формі відкритого засідання);
4) готує пропозиції керівнику, який призначив службове розслідування, про залучення фахівців для з`ясування питань, які мають значення для встановлення обставин дисциплінарного проступку;
5) формує завдання для спеціалістів, залучених для надання практичної і методичної допомоги дисциплінарній комісії на час проведення службового розслідування;
6) інформує свого заступника та членів дисциплінарної комісії про документи та інші матеріали, що надійшли до дисциплінарної комісії;
7) у разі систематичного невиконання обов`язків членом дисциплінарної комісії інформує про це керівника, який призначив службове розслідування, а також подає йому пропозиції про внесення змін до персонального складу комісії;
8) забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів;
9) інформує членів дисциплінарної комісії та запрошених осіб про проведення засідання дисциплінарної комісії;
10) у встановлений строк готує та подає на розгляд і затвердження керівнику, який призначив службове розслідування, підписаний особисто та членами дисциплінарної комісії висновок службового розслідування та проект наказу про накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення;
11) за необхідності організовує прибуття та огляд дисциплінарною комісією місця скоєння дисциплінарного проступку;
12) уживає заходів із забезпечення доступу членів дисциплінарної комісії до баз (банків) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;
13) звертається до керівника, який призначив службове розслідування, з вмотивованим рапортом про продовження строків його проведення, а також забезпечує підготовку проекту наказу про продовження строків проведення службового розслідування;
14) після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України.
Факт ознайомлення із затвердженим висновком службового розслідування або отримання його копії оформлюється відповідним записом на останньому аркуші (за відсутності вільного місця - на його звороті) цього висновку із проставленням підпису, зазначенням прізвища та ініціалів поліцейського, який з ним ознайомився, а також дати ознайомлення;
15) забезпечує належне збереження, облік та передання до служби діловодства (канцелярії) після затвердження висновку службового розслідування матеріалів цього розслідування (справи).
У разі передання матеріалів службового розслідування (справи) до органів досудового розслідування забезпечує передання їх засвідчених копій до служби діловодства (канцелярії) органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу;
16) користується іншими повноваженнями члена дисциплінарної комісії.
Пунктом 1 Розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пунктом 7 розділу 5 цього Порядку також передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Пунктом 6.3 Розділу VI Інструкції передбачено, що особа рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять); відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України.
Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акта про її відмову в наданні письмового пояснення. Небажання особи РНС, відносно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення не перешкоджає затвердженню висновку службового розслідування та накладенню дисциплінарного стягнення.
Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.
Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень (у даному випадку - рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності) на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
Судом під час розгляду справи встановлено, що згідно доповідної записки «Про результати проведених заходів підтримки та контролю у відділенні поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП» складеної 15.02.2024 №50/1-214, начальником УГІ ГУНП полковником поліції ОСОБА_12 , 07.02.2024 поліцейськими управління головної інспекції ГУНП на підставі наказу ГУНП від 07.09.2023 №1871, з метою забезпечення належного контролю за службовою діяльністю, виявлення тенденцій та чинників, які негативно впливають на ефективність виконання поліцейськими покладених на них завдань і функцій, оптимізації управлінських процесів, сприяння ефективній професійній діяльності поліцейських, дотримання ними службової дисципліни та забезпечення належної організації роботи, проведено заходи підтримки та контролю у відділенні поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції ГУНП (далі - ВІТ).
По завершенню заходів підтримки та контролю, керівництву відділення поліції доведено виявлені недоліки і порушення, а також надані пропозиції та рекомендації щодо їх усунення. Зокрема, пропонується:
- начальнику Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_13 :
1) за викладеними у доповідній записці порушеннями організувати службове розслідування за участю інспектора відділу підтримки управління головної інспекції ГУ НП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_14 ,
2) копію наказу про організацію проведення службового розслідування надіслати на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_4 , або ІНФОРМАЦІЯ_5 та у подальшому відповідний висновок і наказ про притягнення винних до дисциплінарної відповідальності;
3) тримати на особистому контролі хід усунення керівництвом відділення поліції № 1 порушень та недоліків виявлених за результатами проведених заходів тощо.
Наказом від 07.03.2024 № 660, на підставі отриманої 19.02.2024 за вх. № 1522 від УГІ ГУНП доповідної записки «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у відділенні поліції №1 Дніпровського РУП ГУНП» від 15.02.2023 №50/1-214 щодо проведення службового розслідування за фактами порушень, допущених поліцейськими ВП №1 Дніпровського РУП ГУНП, що були виявлені під час перевірки службової дисципліни 07.02.2024, призначено проведення службового розслідування у формі письмового провадження, за відомостями, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП від 15.02.2023 №50/1-214 (вх. ВМ Дніпровського РУП від 22.02.2024 №623). ???Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії - заступника начальника УП - начальника СВ Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_15 та членів дисциплінарної комісії: заступника начальника Дніпровського РУП ГУНП полковника поліції ОСОБА_16 , заступника начальника УП - начальника КП Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_17 , заступника начальника УП з превентивної діяльності Дніпровського КП Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_17 , заступника начальника УП з превентивної діяльності Дніпровського РУП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_18 , начальника СД Дніпровського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_19, т.в.о. начальника ВМ Дніпровського ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Вікторії Терещенко, інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_20 (за згодою) та старшого інспектора ВМ Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_21.
Наказом 21.03.2024 №780 продовжено строк проведення службового розслідування у формі письмового провадження за фактами, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП від 15.02.2024 №50/1-214 до 04.04.2024. ???Проведення службового розслідування доручено комісії у складі відповідно до наказу Дніпровського РУП від 07.03.2024 № 660.
За результатами проведеного службового розслідування, зв`язку із виявленим фактом невжиття заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР за матеріалами ЄО з ознаками кримінального правопорушення позивача та деяких інших поліцейських притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.
Судом встановлено, що під час проведення службового розслідування у осіб, які були причетні до обставин, які встановлені під час проведеного службового розслідування, відібрані письмові пояснення, за результатами проведеного службового розслідування складено відповідний висновок, який затверджений керівником, який його призначив та підписаний всім складом дисциплінарної комісії. Порушень під час визначення складу дисциплінарної комісії судом не встановлено, також не виявлено порушень вчинених дисциплінарною комісією під час здійснення повноважень щодо проведення службового розслідування.
Разом з тим, згідно пояснень оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 лейтенанта поліції ОСОБА_1 , т.в.о заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_5 , заступника начальника СКП ВП №1 ДРУП майора поліції Багмет Р.В., матеріал, який надійшов 23.01.2024 о 10.44 до ВП №1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області зі служби « 102» від ОСОБА_4 щодо підміни товару не містив будь-яких документів, що підтверджують вчинення такого правопорушення та розмір спричиненої шкоди. В зв?язку із цим, матеріали були розглянуті на підставі ЗУ «Про звернення громадян» та складено висновок №2230.
Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що по факту вчинення кримінального правопорушення 23.01.2024 у відділенні «Нова пошта» щодо підміни товару вказаними вище особами не визначено заходів щодо внесення відомостей до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення, досудове розслідування не організовано та не проведено, повну, об`єктивну та всебічну перевірку отриманим матеріалами не проведено. Щодо безпосередньо ОСОБА_1 , перевіркою встановлено, що він не склав відповідний рапорт про наявність ознак кримінального правопорушення в матеріалі ЄО ВП від 23.01.2024 №1750 за заявою ОСОБА_4 про шахрайство.
Згідно приписів ст. 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.
При цьому, відповідно до пункту 8 Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.07.2017 № 575, збір інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню, виявленню та припиненню виявлених кримінальних правопорушень, здійснюється всіма працівниками поліції в межах службових обов`язків, які визначені законодавством. Збір, реєстрація, накопичення, зберігання, поширення відомостей про особу працівниками поліції здійснюється із дотриманням Закону України «Про захист персональних даних».
Отриману інформацію про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню, поліцейські доповідають рапортом (далі - ініціативний рапорт) безпосередньому керівникові, який після ознайомлення надсилає цей рапорт відповідному керівнику органу, підрозділу поліції для розгляду і направлення до органу досудового розслідування і підрозділу кримінальної поліції для використання цієї інформації під час розкриття та досудового розслідування кримінального правопорушення.
Ініціативні рапорти реєструються в журналах вихідної кореспонденції канцелярії (секретаріату) органу, підрозділу, працівник якого отримав інформацію, та в журналах вхідної кореспонденції канцелярії (секретаріату) органу досудового розслідування та підрозділу кримінальної поліції, якому керівником органу, підрозділу поліції доручено її перевірку під час розкриття та досудового розслідування кримінальних правопорушень. Якщо в ініціативному рапорті містяться відомості, що становлять державну таємницю, цей рапорт у встановленому порядку реєструється в режимно-секретному органі відповідного органу, підрозділу поліції.
У разі заведення оперативним підрозділом поліції контрольно-наглядової справи за фактом учинення особливо тяжкого та тяжкого злочину копія такого ініціативного рапорту обов`язково долучається до матеріалів цієї справи.
Отже, згідно наведених норм, будь-який поліцейський, в тому числі, і позивач зобов`язаний скласти рапорт про отриману інформацію про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, або про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню.
Тому, не складання рапорту про наявність матеріалів про вчинення кримінального правопорушення у ЄРДР є порушенням з боку позивача службової дисципліни, що і було відображено у висновку службового розслідування.
При цьому суд критично ставиться до доводів позивача щодо безпідставного призначення службового розслідування та неповноти та необ`єктивності при його проведенні.
Як встановлено судом, призначенню службового розслідування передувало проведення у відділенні поліції №1 Дніпровського РУП заходів підтримки та контролю, за результатами яких виявлено певні недоліки у роботі відділення.
Тож, з метою встановлення обставин та виявлення винних осіб у недоліках роботи відділення поліції і було призначено службове розслідування.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 12.01.2012 у справі "Горовенки та Бугара проти України" зазначив, що уряди та правоохоронні органи забезпечують те, щоб усі посадові особи з підтримання правопорядку мали відповідні моральні, фізичні та психологічні якості для ефективного виконання своїх функцій і проходили безперервну та ретельну професійну підготовку. Необхідно періодично здійснювати перевірку їхньої придатності для виконання таких функцій.
Суд повторив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 17.06.2008 у справі "Абдулла Їлмаз проти Туреччини").
До того ж, щодо доводів позивача про відсутність у висновку: в чому полягає порушення і вина позивача, не встановлено тяжкість проступку та розміру заподіяної шкоди, наявність або відсутність в діяннях позивача дисциплінарного проступку, юридичної кваліфікації проступку, з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акту, наказу керівника, який було порушено, причино-наслідкового зв`язку між його виною та наслідками, суд зазначає таке.
У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18 Верховний Суд указував, що саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, Суд зауважив, що деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
У цій постанові Верховний Суд визначив, що суттєве (фундаментальне) порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Тож, у підсумку, Верховний Суд у цій справі, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, запровадив критерій виміру суттєвості порушень правової процедури ухвалення рішення та дійшов висновку, що порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення. На думку Суду, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Тож, доводи позивача про відсутність визначення причинно-наслідкового зв`язку, заподіяної шкоди, тяжкості проступку, як самостійної підстави для скасування спірного наказу судом відхиляються, оскільки вони на мають характеру суттєвих.
За наслідками проведеного службового розслідування виявлено факти порушення окремими поліцейськими, в тому числі позивачем, вимог службової дисципліни, з посиланням на конкретні вимоги закону та підзаконних актів, Дисциплінарного статуту Національної поліції, галузевої інструкції тощо, отже доводи позивача про відсутність у висновку юридичної кваліфікації проступку, з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акту, наказу керівника, який було порушено не знайшли своє відображення у матеріалах даної справи.
Щодо твердження позивача, про те, що в ході службового розслідування йому не було роз?яснено його права щодо можливістю користуватися правничою допомогою, слід зазначити, що відповідно до частини 2 статті 18 Дисциплінарного статуту, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.
Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.
Таким чином, спеціальним законом, який регламентує діяльність поліції не передбачено роз`яснення поліцейському його права користуватися правничою допомогою, натомість спеціальний статус та особливості проходження служби вимагають від поліцейського знати відповідні норми щодо діяльності поліції, у тому числі власні права та обов`язки.
Щодо накладеного дисциплінарного стягнення, то застосована до позивача догана відповідає виявленому за результатами проведеного службового розслідування порушенню, при цьому, на час її застосування у позивача вже було дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Згідно з абзацом п?ятим частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
Отже, під час розгляду справи судом не встановлено в діях Дніпровського РУП ГУ НП в Дніпропетровській області порушень при призначенні та проведенні службового розслідування. При цьому судом також не встановлено протиправності спірного наказу, виходячи із критеріїв статті 2 КАС України.
Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України" (п. 58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
За умовами частини першої статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Враховуючи встановлені судом обставини, системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності при безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, за результатами з`ясування обставини у справі та їх правової оцінки, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 263, 295 КАС України суд, -
Відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 09.09.2024 року.

Суддя Н.Є. Калугіна