Справа № 260/5777/24
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 вересня 2024 рокум. Ужгород№ 260/5777/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Маєцька Н.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, третя особа Національна поліція України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, третя особа Національна поліція України, в якій просить: 1) Визнати дії Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області та Головного управління Національної поліції в Закарпатській області не лише протиправними, але й такими, що свідчать на протязі довгострокового періоду часу про систематичне грубе порушення прав та свобод громадянина ОСОБА_1 ; 2) Зобов`язати Національну поліцію України негайно вжити всіх необхідних заходів реагування та провести ретельне службове розслідування стосовно осіб, які вчинили ці протиправні дії, а також усіх причетних осіб, з метою притягнення до кримінальної відповідальності та повного й безумовного відновлення порушених прав та свобод ОСОБА_1 у найкоротші можливі строки.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За приписами частини першої-другої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Із цих законодавчих положень вбачається, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, згідно частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно частиною 3 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відтак, обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, тому для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статтях 160, 161 КАС України.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати дії Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області та Головного управління Національної поліції в Закарпатській області не лише протиправними, але й такими, що свідчать на протязі довгострокового періоду часу про систематичне грубе порушення прав та свобод громадянина ОСОБА_1 .

В той же час, позивачем у прохальній частині позову не конкретизовано, які саме дії Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області та Головного управління Національної поліції в Закарпатській області позивач вважає протиправними.

Відтак, з прохальної частини позовної заяви неможливо встановити, який предмет позову у даній справі.

Крім того, в прохальній частині позовної заяви позивач просить зобов`язати Національну поліцію України негайно вжити всіх необхідних заходів реагування та провести ретельне службове розслідування стосовно осіб, які вчинили ці протиправні дії, а також усіх причетних осіб, з метою притягнення до кримінальної відповідальності та повного й безумовного відновлення порушених прав та свобод ОСОБА_1 у найкоротші можливі строки.

В той же час, відповідно до позовної заяви Національна поліція України визначена позивачем в якості третьої особи.

Разом з тим, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відтак, вищенаведене формулювання позовної вимоги не узгоджується з вимогами КАС України.

З огляду на вищенаведене, позивачу необхідно надати суду належним чином оформлену позовну заяву відповідно до вимог ст. 160 КАС України із викладенням прохальної частини у відповідності до вимог КАС України, з чітким зазначенням порушеного права та конкретизованим, ефективним способом відновлення порушених прав.

Крім того, згідно з частинами другою та четвертою ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, зі змісту вказаної норми слідує, що заява про залучення до участі в справі третіх осіб повинна бути обґрунтованою, в ній повинно бути зазначено яким чином спір стосується інтересів третіх осіб та як рішення у справі може вплинути на їхні права та обов`язки.

Так, позивачем в позовній заяві визначено в якості третьої особи Національну поліцію України.

Відповідно до частини 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються відповідні клопотання та заяви позивача.

Разом з тим, до матеріалів позову позивачем не додано обґрунтованої заяви про залучення до участі в справі третьої особи, та не зазначено на стороні кого вона залучається, а також не зазначено про те, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси такої особ.

Отже, в цьому випадку виявлений недолік необхідно усунути позивачу шляхом надання відповідної заяви про залучення до участі в справі третьої особи із зазначенням на стороні кого вона залучається, та з обґрунтуванням того, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси такої особи.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- позовну заяву, оформлену відповідно до вимог ст. 160 КАС України із викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги до кожного із відповідачів та викладенням прохальної частини у відповідності до законодавства, з чітким зазначенням порушеного права та конкретизованим, ефективним способом відновлення порушених прав;

- заяву про залучення до участі в справі третьої особи із зазначенням на стороні кого вона залучається, та з обґрунтуванням того, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси такої особи.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 171, 248 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, третя особа Національна поліція України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії- залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Д. Маєцька