Справа № 211/4579/24
Суддя: Костенко Є. К.
Дата ухвалення: 2024-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 211/4579/24
Провадження № 2-а/211/38/24
У Х В А Л А

іменем України

06 вересня 2024 року

Суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Костенко Є.К., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 22.07.2024 звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу, в якому просить скасувати постанову Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Ляшенко І.В. від 08.07.2024 №216269 про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 78 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , а справу закрити за відсутністю складу правопорушення.

25.07.2024 судом було винесено ухвалу про залишення позовної заяви без руху у зв`язку з несплатою судового збору та пропуском строків на звернення до суду.

06.08.2024 представником позивача подано заяву про усунення недоліків, до якої було долучено квитанцію зі сплати судового збору, та надано обґрунтування пропуску строку звернення до суду. Так, представник позивача просить поновити строк на звернення, оскільки з 8 по 19 липня 2024 року відбувалися значні відключення електроенергії і інтернет зв`язку, лунали повітряні тривоги середньої тривалості 45 хв., через що позивач та його представник не мали можливості належним чином підготувати та подати позовну заяву у строк, а змогли це зробити лише 19.07.2024 о 19:00 через систему Електронного суду.

З 12.08.2024 суддя Костенко Є.К. перебувала у тарифній відпустці.

Надаючи оцінку доводам представника позивача ОСОБА_1 адвоката Охріменка А.А., суд зазначає, що відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З аналізу викладених у позовній заяві обставин судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 було відомо про оскаржувувану постанову 08.07.2024, в момент її складання, оскільки у постанові наявний його власноручний підпис з відміткою про те, що ним 08.07.2024 дана постанова була отримана особисто. Крім того, протокол про вчинення даного адміністративного правопорушення, який також було підписано ОСОБА_1 , було складено ще 05.07.2024. Таким чином, позивач розумів суть порушення, яке йому інкриміноване, та мав можливість передбачити, що за наслідками складання протоколу про адміністративне правопорушення буде винесена відповідна постанова, та міг вже на той час скористатися юридичною допомогою, про що йому було роз`яснено у протоколі №216269 від 05.07.2024 згідно зі ст. 268 КУпАП. Разом із цим, договір на правничу допомогу №15/07/24-4, як вбачається з ордеру, був укладений лише 15.07.2024.

Оскаржувана постанова відповідача була отримана позивачем 08.07.2024, отже останній день строку на її оскарження був 18.07.2024.

Відповідно до ч. 8 ст. 120 КАС України останній день строку триває до двадцять четвертої години, але якщо в цей строк слід було вчинити процесуальну дію в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу.

До суду представник позивача направив позовну заяву 19.07.2024 о 19:00 через систему Електронний суд, як зазначено в позові та заяві про усунення недоліків, а фактично у суді вона була зареєстрована 22.07.2024, про що свідчить штамп суду.

Тобто позовна заява була відправлена та фактично отримана з порушенням десятиденного строку на звернення до суду щодо оскарження постанов про адміністративні правопорушення відповідно до ч. 2 ст. 286 та ст. 120 КАС України.

Втім, суд звертає увагу, що представником позивача було подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду.

Виходячи з аналізу доводів та аргументів викладених у поданій заяві, суд вважає зазначені у такій заяві підстави пропуску строку неповажними з огляду на наступне.

Посилання представника позивача на відключення світла у відповідності до графіку відключень, суд вважає необґрунтованими, оскільки на підтвердження обставин реальності відсутності світла за місцезнаходженням позивача чи його представника, до суду не було подано належних та допустимих доказів того, що дійсно мало місце відключення електроенергії та це стало тією обставиною, за якої у позивача не було можливості звернутись до суду у встановлений законодавством строк.

При цьому, надані представником позивача витяги з інформації, розміщеної у мережі Facebook, про відключення світла на території України не можуть бути взяті судом до уваги як належний доказ, оскільки такі докази не підтверджують реальність обставин відсутності за адресою позивача чи його представника світла.

Крім того, відключення світла та введення графіків аварійних чи стабілізаційних відключень не носили у Дніпропетровській області у період з 08.07.2024 по 18.07.2024 включно постійний характер. Позивач та його представник, з урахуванням обізнаності про графіки відключень світла, мали можливість за десять днів спланувати час, необхідний для підготовки позовної заяви та її направлення до суду.

Це ж стосується і посилання на повітряні тривоги, які також у період з 08.07.2024 по 18.07.2024 включно не були цілодобовими, тому суд продовжував працювати в той час, коли не було тривог.

Дана позиція узгоджується з висновком КАС ВС, висловленим у Постанові від 02.08.2023 у справі №480/4627/22.

Враховуючи, що Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області приймає позовні заяви і в паперовій формі, а позивач зареєстрований та проживає на території Довгинцівського району і мав можливість подати адміністративний позов безпосередньо до канцелярії суду, суд також вважає необґрунтованими доводи представника позивача про те, що був поганий зв`язок, інтернет та ускладнена робота поштових відділень.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного необхідно зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, або направлення адвокатом запитів до відповідних органів з метою виконання укладеного між позивачем та адвокатом договору про надання правової допомоги не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії»).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що строки звернення до адміністративного суду є аналогом інституту позовної давності, який належить до галузей матеріального приватного права. Під строком звернення до адміністративного суду з позовною заявою слід розуміти проміжок часу після виникнення спору у публічно - правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про захист своїх прав, свобод чи інтересів, а дотримання такого строку звернення є однією з умов для реалізації права на звернення до суду. Після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, при цьому, законодавцем врегульовано питання щодо необхідності зазначення поважних підстав для поновлення такого строку.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Оскільки з позовними вимогами представник позивача звернувся до суду поза межами встановленого ст. 286 КАС України строку, зазначені ним у заяві обставини на підтвердження причин пропуску строку звернення до суду є неповажними, тому суд приходить до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви і доданих до неї документів позивачеві.

Додатково суд вважає за необхідне роз`яснити, що в силу вимог п. 2 ч. 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору може бути повернута за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду у зв`язку з прийняттям рішення про повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248, 256, 286 КАС України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду та відмовити представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Охріменку Андрію Анатолійовичу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви направити особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Костенко Є. К