Справа № 640/5303/22
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2024 року № 640/5303/22

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представників позивача Серової О.О., Завалько Т.С., Горової О.О., представника відповідача Приймак А.В., представника третьої особи Прилуцької Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Кармен-Інвест», про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія» (далі позивач, ОСББ «Надія») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі відповідач, Департамент ДАБК м. Києва), у якому просило скасувати рішення Департаменту ДАБК м. Києва від 08.07.2019 про надання дозволу № КВ 27 на реконструкцію з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю.

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 26.08.2022, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2022, відмовив у задоволенні позовних вимог.

Постановою Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 02.05.2023 касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія» задоволено частково. Скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.08.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2022, а справу № 640/5303/22 за позовом ОСББ «Надія» до Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кармен-Інвест», про визнання протиправним та скасування рішення, - направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скасовуючи рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.08.2022, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.11.2022 та направляючи справу № 640/5303/22 на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд вказав що висновки попередніх інстанцій про необґрунтованість доводів позивача щодо відсутності з боку ТОВ «Кармент-Інвест» порушення вимог Містобудівних умов стосовно проведення обстеження впливу об`єкта будівництва щодо надання дозволу на реконструкцію якого виник спір у цій справі, на будинок по вулиці Круглоуніверситетська, 14 та нерозроблення заходів захисту зазначеного будинку, є передчасними, оскільки для належного правозастування у цій справі необхідне правильне праворозуміння, з яким законодавець пов`язує відповідність розробленої та затвердженої проектної документації установленому законодавству, зокрема її відповідність державним будівельним нормам та містобудівним умовам та обмеженням, а також дотримання процедури розроблення та погодження такої. Для правильного вирішення спору не достатньо встановити безпосередню близькість об`єкту впливу від об`єкту проектування, або навпаки, а необхідно встановити знаходження або незнаходження будинку по вулиці Круглоуніверситетська, 14 в м. Києві у зоні ризику негативного техногенного впливу від наведеного вище об`єкта будівництва за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», з яким зазначені державні будівельні норми пов`язують віднесення існуючої будівлі/споруди до прилеглих об`єктів щодо яких Містобудівними умови ТОВ «Кармен-Інвест» було зобов`язане розробити заходи щодо їх захисту від руйнації, забезпечення їх стійкості при будівництві (реконструкції) та провести технічне обстеження будинків і споруд, які прилягають до об`єкта будівництва і знаходяться в зоні впливу будівельно-монтажних робіт, з доданням відповідних технічних висновків у складі проектної документації. Верховним Судом наголошено також, що судами попередніх інстанцій не надано жодної правової оцінки доводам позивача щодо необхідності погодження проектної документації з Комунальним підприємством «Київський метрополітен», оскільки в силу вимог пункту 3 частини третьої статті 37 Закону № 3038-IV для отримання дозволу на виконання будівельних робіт щодо видачі якого виник спір у цій справі ТОВ «Кармен-Інвест» мало подати до відповідача проектну документацію на будівництво, розроблену та затверджену в установленому законодавством порядку. Вказав, що суди попередній інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, у тому числі, виходили лише із факту подання ТОВ «Кармен-Інвест» відповідачу для отримання дозволу на виконання будівельних робіт проектної документації, не перевіривши її відповідність вимогам законодавства.

Законом України від 13.12.2022 №2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» (далі - Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону №2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

На виконання вимог зазначених приписів, Верховним Судом адміністративну справу №640/5303/22 скеровано за належністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2023 прийнято до провадження матеріали адміністративної справи №640/5303/22, ухвалено здійснювати розгляд справи одноособово суддею Щавінським В.Р. за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.

Відповідачем 05.06.2023 подано до суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому з доводами позивача не погоджується, вважає їх такими, що задоволенню не підлягають з огляду на те, що твердження позивача не підтверджені належними доказами, ґрунтуються на припущеннях, є безпідставними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а також позивачем не наведено обставин та не надано доказів, які б свідчили про невідповідність виданого Департаментом дозволу на виконання будівельних робіт, та порушення Департаментом норм права під час реалізації наданих повноважень у сфері публічно-правових відносин. Обґрунтовуючи свою позицію відповідачем наголошено на дотримання ним при винесенні спірного рішення вимог законодавства, з огляду на подання третьою особою документів в обсязі передбаченому частиною третьою ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не виявлення при прийнятті спірного рішення визначених частиною четвертою вказаного Закону, підстав для відмови у його видачі. Також наголошується, що у складі проектної документації на виконання вимог абз. 9 п. 2 Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 11.12.2017 № 781, міститься відповідний технічний висновок, зокрема щодо захисту прилеглих будинків і споруд від руйнацій, забезпечення їх стійкості при будівництві. При цьому, особа яка виконувала такі натурні візуальні і інструментальні обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту будівництва, маючи відповідну освіту та кваліфікаційний сертифікат, визначила, які саме будинки потрапляють у зону впливу об`єкта будівництва, в переліку яких будинок по вул. Круглоуніверситетська, 14 відсутній. Звертає увагу суду на необґрунтованість тверджень щодо відсутності погодження проектної документації на спірний об`єкт з КП «Київський метрополітен», з огляду на відсутність таких вимог у Містобудівних умовах та обмеженнях для проектування об`єкта будівництва від 11.12.2017 № 781. Наголошує на наявність експертного звіту від 27.08.2018 № 3-239-8-ЕП/КО ТОВ «Укрбудекспертиза», яким підтверджено обставини, що під час розроблення проектної документації дотримано всі вимоги, зокрема Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 11.12.2017 № 781. Окремо звертає увагу на зміст наданого позивачем технічного звіту від 03.11.2021, зокрема розділу II, відповідно до якого робить висновок про не дослідження відповідальною особою за проведення та надання вказаного технічного звіту матеріалів проектної документації на спірний об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літ. В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літ. В у Печерському районі міста Києва, що не спростовує правомірність дій відповідача під час прийняття оскаржуваного рішення про видачу дозволу на виконання будівельних робіт. Звертає увагу, що наведені позивачем порушення стосуються виключно діяльності Третьої особи після отримання оскаржуваного дозволу на будівельні роботи від 08.07.2019 № КВ27 та не вказують на наявність порушень з боку відповідача, з огляду на що просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивачем 19.06.2023 надано відповідь на відзив, відповідно до якого вважає доводи відповідача безпідставними. В обґрунтування належності технічного звіту від 03.11.2021 зазначає, що його висновки зроблені за результатами експертних досліджень, які не потребують дослідження проектної документації об`єкту будівництва, з огляду на дослідження безпосередньо впливу будівельних робіт на стан будинку по АДРЕСА_1 . Наголошує на порушення містобудівних умов та обмежень від 11.12.2017 р №781, з огляду на відсутність у проектній документації на спірний об`єкт будівництва аналізу заходів впливу на будинок по АДРЕСА_1 . Зазначає про недостовірність розрахунку класу наслідків відповідальності СС2 (середні наслідки) з підстав прийняття до уваги звичайних інженерно-геологічних умов та ігнорування службово- з`єднувальних гілок ССВ-1 та ССВ-2 ліній КП «Київський метрополітен», які знаходяться під ділянкою забудови та неузгодження проектної документації на об`єкт вищезазначеного будівництва з КП «Київський метрополітен» та КП «Спеціалізоване управління протизсувних підземних робіт. Звертає також увагу суду на різницю в кількості підземних поверхів у Експертному звіті та стверджує про порушення Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 11.12.2017 р №781, оскільки видані на реконструкцію існуючої двоповерхової нежитлової будівлі, водночас запроектовано нове будівництво восьмиповерхової будівлі з 4-ма чи 3-ма підземними поверхами. Вказує на відсутність технічного висновку про можливість реконструкції існуючої будівлі щодо несучої здатності конструкцій та їх експлуатаційної придатності, затверджених спеціалізованою організацією, яка має відповідну ліцензію. Зазначає про порушення містобудівних умов та обмежень з огляду на відсутність заходів із забезпечення територій від зсувів та збереження будівель. Зазначає про ігнорування у затвердженій проектній документації обмежень щодо забудови спортивного майданчика і сквера. Вказує на невідповідність містобудівних умов та обмежень №781 від 11.12.2017 вимогам законодавства з огляду на відсутність інформації про граничнодопустиму висотність, максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки, що знаходиться у користуванні третьої особи. Відмічає, що будинки пам`ятки архітектури та містобудування охороняються відповідно до Закону «Про культурну спадщину». З огляду на наведене, позивач просить скасувати рішення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про надання дозволу № КВ 27 на реконструкцію з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю від 08 липня 2019.

Третьою особою 28.06.2023 подано до суду пояснення, в яких заперечується проти позовних вимог. Зазначається, що для отримання дозволу на реконструкцію з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю, третьою особою було подано повний пакет документів, що і стало підставою для прийняття Департаментом рішення про надання оскаржуваного дозволу. На час прийняття спірного рішення про надання дозволу № KB 27 не було підстав визначених ч. 4 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вважає дії посадових осіб Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) при прийнятті оскаржуваного рішення такими, що вчинені на підставі, в межах повноважень і у спосіб передбачений Конституцією України і законами України. Вказує на відповідність проектної документації розробленої ТОВ «Українські архітектурні технології» вимогам Містобудівних умов та обмежень №781 від 11.12.2017. Звертає увагу на розробку Державним підприємством «Науково-дослідний інститут будівельних конструкцій обстеження технічного стану будинків, що потрапляють у зону впливу об`єкту» на замовлення третьою особи, згідно якому у зону впливу об`єкту увійшли об`єкти, що знаходяться в безпосередній близькості, а саме будинки №№3-А і АДРЕСА_2 і підземний паркінг біля будинків №4-Б і 2/1-А на АДРЕСА_1 . Зазначає, що за критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2- 12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови». будинок по АДРЕСА_1 не знаходиться у зоні ризику негативного техногенного впливу від наведеного вище об`єкта будівництва. Наголошує на чинність експертного звіту від 27.08.2018 №3-239-8-ЕП/КО за результатами розгляду проектної документації за проектом «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі міста Києва, відповідно до якого встановлено відповідність проектної документації вихідним даним на проектування з дотриманням вимог міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мало мобільних груп населення; санітарного та епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; техногенної безпеки; енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку. Вказує, що з власної ініціативи замовлено у ДП «Науково-дослідний інститут будівельного виробництва» технічне обстеження будинку по вул. Круглоуніверситетська, 14, за результатом якого складено звіт про науково-дослідну роботу за договором №93-20, в якому за результатами обстеження конструкцій будівлі, визначено основні пошкодження та дефекти, а також визначений технічний стан конструкцій будівлі. Крім того, зазначає отримання звіту ТОВ «Лабораторія неруйнівних методів дослідження» про науково-технічну роботу від 07 липня 2020 року «Георадарне обстеження земельної ділянки (внутріквартальний проїзд в межах вулиць Круглоуніверситетська, 14, Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва)» на предмет наявності пустот та порожнин для проїзду будівельної техніки і вантажного транспорту, яким зміни щільності інженерно-геологічних елементів та структури дорожнього покриття внутріквартального проїзду, літологічної будови майданчика дослідження, значні підземні споруди, пустоти та порожнини, які можуть утворювати перешкоди для проїзду будівельної техніки і вантажного транспорту - відсутні. Вказує на відсутність обов`язку погодження проектної документації з КП «Київській метрополітен» оскільки належний третій особі об`єкт будівництва не потрапляє в межі діючих технічних зон метрополітену та відсутність таких вимог в містобудівних умовах та обмеженнях. Додано в якості доказів лист ДП НДІБВ від 10.05.2023 №185/01-08, лист КП «Київський метрополітен» від 09.05.2023 №63-НГ та лист ДП «ПІ Укрметротунельпроект» від 02.06.2023 № 17.

Позивачем 04.07.2023 надано відповідь на пояснення третьої особи, відповідно до якої вважає, що надані третьою особою документи для отримання дозволу містять численні порушення та невідповідності, а саме: відсутні копії документа, який посвідчує право облаштовувати прибудинкову територію нової будівлі, дренажну споруду, забивання падь поза межами земельної ділянки, що знаходиться у неї в оренді відповідно до Договору оренди земельної ділянки від 26.03.2004; не виконано вимоги і умови відведення орендованої земельної ділянки в частині реконструкції існуючого спортивного майданчика планування забудови, планування забудови без потрапляння зелених насаджень; не передбачення повного збереження зелених насаджень; відсутність у Містобудівних умовах та обмеженнях №781 від 11.12.2017 інформації щодо максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки. Стверджує про відсутність повноважень у відповідача на видачу документів дозвільного характеру на об`єкти культурної спадщини, що відносяться до класу наслідків (відповідальності) ССЗ (значні наслідки) та заперечує щодо правильності визначення класу наслідків (відповідальності) СС2 (середні наслідки) спірного об`єкту. Наголошує не відповідність проектної документації положенням діючого законодавства. Зазначає про невідповідність Технічних умов №324-08/366 від 22.06.2018 КП «СУППР» з огляду на їх неврахування впливу на будинок по вул. Круглоуніверситетській, 14.

Також, позивачем 04.07.2023 подано до суду заяву про забезпечення позову, у якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони ТОВ «Кармен-Інвест» та/або будь-яким іншим особам за дорученням чи за договором до набрання законної сили рішенням або ухвалою суду за результатами розгляду позовної заяви ОСББ «Надія» виконувати будь-які підготовчі та будівельні роботи щодо об`єкта будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 літера В у Печерському районі м. Києва.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 залишеною в силі Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.02.2024 у задоволенні заяви ОСББ «Надія» про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.07.2023 вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №640/5303/22 за ОСББ «Надія» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ТОВ «Кармен-Інвест», про визнання протиправним та скасування рішення за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2023 клопотання позивача про витребування доказів задоволено, витребувано у ТОВ «Кармен-Інвест» належним чином засвідчені копії документів: - витяги з проектної документації, а саме: (а) Графічні матеріали до Тому 1 «Загальні положення. Генеральний план. Архітектурно-будівельні рішення», а саме графічна частина: сторінки 148-152; (б) Том 2 «Конструкції залізобетонні»; (в) Том 4 «Водопровід та каналізація», а саме: сторінки 22-24; (г) Том 8 «Проект організації будівництва», а саме: Титульний аркуш, всі аркуші зі змістом, які передують викладенню основного матеріалу, сторінки 1-29, розділ 4 «Можливі ризики та засоби захисту оточуючих споруд», з графічної частини Будівельний генеральний план; (д) Том 17 «Натурні візуальні і інструментальні обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту»; - звіт Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» наданий, згідно з договором з ТОВ «Кармен-Інвест», а саме: (а) ЕТАП 1 «Обстеження технічного стану об`єктів, що потрапляють під вплив реконструкції», (б) ЕТАП 2 «Актуалізація інженерно-геологічних вишукувань проведених у 2008 році», (в) ЕТАП 3 «Аналіз результатів оцінки впливів, висновки, рекомендації щодо захисту існуючих будинків».

На виконання вимог ухвали Київського окружного адміністративного суду від 13.12.2023 представником третьої особою надано витребувані судом документи.

Представником позивача 22.04.2024 подано до суду письмові пояснення, у яких вказувалось на невідповідності Містобудівним умовам та обмеженням проектної документації; помилковість висновків ТОВ «Укрбудекспертиза» про відповідність проектної документації закону, з огляду на що позивачем заявлено клопотання про призначення повторної експертизи у адміністративній справі №640/5303/22.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.04.2024 у задоволенні клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Надія» про призначення повторній експертизи в адміністративній справі №640/5303/22 відмовлено.

У судовому засіданні 21.06.2024 у якості свідка допитано експерта ОСОБА_1 щодо складеного ним експертного звіту. Свідком зазначено, що на замовлення співвласників будинку по АДРЕСА_1 ним виконано дослідження вказаного будинку. За результатами дослідження встановлено наявність тріщин при будівництві будинку по АДРЕСА_1 . Встановлено, що при закладенні фундаменту, по сьогоднішнім нормам ДБН, були допущені технічні недоліки. Також вказав, що внаслідок добудови двох поверхів у будинку по АДРЕСА_1 було порушено перекриття, що впливає на його міцність. Станом на дату допиту заплановане будівництво не впливає на будинок АДРЕСА_1 , оскільки воно ще не розпочато.

Свідок, наполягав, що будинок по АДРЕСА_1 перебуває на зсувонебезпечній ділянці і весь ареал кварталу знаходиться на схилі, а тому при будівництві необхідно врахувати прошарок ґрунтів, водовідвідну та дренажну системи. Рівень поверховості паркінгу може впливати на прилеглі території за рахунок можливих зсувів ґрунту. Зазначив, що на його думку іншим експертом могло бути не враховано зсуву ґрунтів. Водночас вказав, що ним дослідження співвідношення наслідків між будинком по АДРЕСА_1 і місцем будівництва не проводилося, довжину покриття проїздів не досліджував. При своєму дослідженні Звіт про науково-технічну роботу від 07.07.2020 «Георадарне обстеження земельної ділянки» не враховував.

Зазначив, що при дослідженні повної території, можливе проведення будівництва або реконструкцій. Безпечне будівництво можливе за умови врахування ґрунтів, водовідвідної та дренажної системи та відповідності проєкту будівництва вимогам ДБН.

Протокольною ухвалою суду від 22.04.2024 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті.

Представники позивача у судових засіданнях позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд даний адміністративний позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечував, просив суд відмовити у його задоволенні у повному обсязі.

Представник третьої особи у судових засіданнях проти позову заперечував та просив суд відмовити у задоволенні даного адміністративного позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, показання свідка, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Як встановлено судом, ТОВ «Кармен-Інвест» отримало Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю», затверджені наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.12.2017 № 781 (далі Містобудівні умови).

ТОВ «Кармен-Інвест» замовило у Державного підприємства (далі ДП) «Науково-дослідний інститут будівельних конструкцій (далі - НДІБК) обстеження технічного стану будинків, що потрапляють у зону впливу об`єкту, за наслідками якого 17.05.2018 складено Звіт про науково технічну роботу «Натурні візуальні і інструментальні обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» у Печерському районі м. Києва, оцінка впливів, розробка висновків і рекомендацій, що унеможливлюють негативні наслідки».

Відповідно до вказаного Звіту проведено обстеження будинків, що знаходяться в безпосередній близькості до об`єкта будівництва, зокрема, будинки №№3-А і АДРЕСА_2 і підземний паркінг біля будинків №4-Б і 2/1-А на вулиці Круглоуніверситетській.

За замовленням ТОВ «Кармен-Інвест» ТОВ «Українські архітектурні технології» у 2018 році розробило проект на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» у Печерському районі міста Києва, у якому враховано необхідність забезпечення збереження об`єктів культурної спадщини та елементів охорони в безпосередній близькості від об`єкта проектування, а також розроблення заходів щодо захисту прилеглих будинків від руйнації, забезпечення їх стійкості при будівництві.

На замовлення ТОВ «Кармен-Інвест» ТОВ «Укрбудекспертиза» здійснено експертизу проектної документації за проектом «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» на вул.Крутий узвіз, 3-5, літера «В» у Печерському районі міста Києва, за результатом якої складено Експертний звіт від 27.08.2018 №3-239-8-ЕП/КО. Згідно із зазначеним Експертним звітом, за результатами розгляду проектної документації встановлено, що проектна документація на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» у Печерському районі міста Києва розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення у тому числі щодо доступності осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних групнаселення; санітарного та епідеміологічного благополуччя населення; охорони праці; екології; пожежної безпеки; техногенної безпеки; енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку.

ТОВ «Кармен-Інвест» замовлено у ДП «Науково-дослідний інститут будівельного виробництва» технічне обстеження будинків, будинку по вул. Круглоуніверситетська, 14, за результатом якого складено звіт про науково-дослідну роботу за договором №93-20,

ОСББ «Надія» замовило технічне дослідження, впливу будівництва офісно-житлової будівлі по АДРЕСА_3 , за результатами якого складено звіт від 03.11.2021, затверджений експертом Бачинським В.В.

Так, 08.07.2019 Департаментом ДАБК м. Києва видано ТОВ «Кармен-Інвест» дозвіл на виконання будівельних робіт № КВ27 щодо об`єкта: «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю».

ОСББ «Надія» вважаючи, що вказаний дозвіл на виконання будівельних робіт виданий протиправно, порушує права та інтереси мешканців будинку по вул. Круглоуніверситетська, 14, звернулось до суду з цим позовом.

Тобто суть спору полягає у тому, що відповідач видав дозвіл на будівництво об`єкта «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, лiтера В під офісно - житлову будівлю» від 08.07.2019 № КВ 27 із порушенням, на думку позивача, містобудівної документації та діючого законодавства України, внаслідок чого були розпочаті будівельні роботи, які створюють загрозу руйнування прилеглих до будівництва багатоквартирних житлових будинків, зокрема будинку, по АДРЕСА_1 , у якому проживають члени ОСББ «Надія».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини у сфері містобудівної діяльності регулюються Конституцією України, Цивільним, Господарським і Земельним кодексами України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», законами України «Про Генеральну схему планування території України», «Про основи містобудування», «Про архітектурну діяльність», «Про землеустрій», іншими нормативно-правовими актами (частина 1 статті 3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності») (у відповідних редакціях що діяли на момент виникнення спірних правовідносин).

Частиною 2 ст. 26 Закону №3038-VІ (в редакції станом на день виникнення спірних правовідносин) визначено, що суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Згідно з ч. 4 ст. 26 Закону №3038-VI, право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Одночасно ч. 5 ст. 26 Закону №3038-VI визначено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Разом з цим пунктом 3 частини 1 статті 34 Закону № 3038-VI визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до ч. 1-3 ст. 37 Закону № 3038-VІ право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.

Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);

3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;

4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту;

5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;

6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати;

7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Аналогічні норми закріплено в п. 28 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 №466.

В контексті наведеного суд зазначає, що ні нормами Закону №3038-VІ, ні нормами постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 №466 не передбачено повноваження відповідача запитувати та/або перевіряти будь-які інші документи, ніж ті, що визначені статтею 37 Закону № 3038-VІ та пунктом 28 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 №466, як і не передбачено вирішувати питання про право певної фізичної особи на безпечне довкілля (або інші особисті немайнові права).

Як слідує з матеріалів справи, розглянувши подані до заяви документи, перелік яких передбачений законодавством, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва 08.07.2019 видано ТОВ «Кармен-Інвест»» дозвіл №КВ27 на виконання будівельних робіт на об`єкті ««Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі міста Києва.

Частиною 4 статті 37 Закону №3038-VI визначено, що відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.

Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: 1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу; 2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства; 3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах; 4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Таким чином, враховуючи доводи позивача, що неодноразово наведені у заявах по суті справи, додаткових поясненнях, запереченнях тощо, враховуючи висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладені у постанові від 02.05.2023 та підстави повернення даної справи № 640/5303/22 на розгляд до суду першої інстанції, суд зазначає про відсутність підстав для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, які передбачені статтею 37 Закону № 3038-VI та пунктом 30 Порядку №466 на підставі заяви ТОВ «Кармен-Інвест» про видачу дозволу на виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі міста Києва.

Щодо необхідності дослідження питання знаходження або незнаходження будинку по вулиці Круглоуніверситетська, 14 в м. Києві у зоні ризику негативного техногенного впливу від об`єкта будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, лiтера В під офісно - житлову будівлю» за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», з яким зазначені державні будівельні норми пов`язують віднесення існуючої будівлі/споруди до прилеглих об`єктів щодо яких Містобудівними умови ТОВ «Кармен-Інвест» було зобов`язане розробити заходи щодо їх захисту від руйнації, забезпечення їх стійкості при будівництві (реконструкції) та провести технічне обстеження будинків і споруд, які прилягають до об`єкта будівництва і знаходяться в зоні впливу будівельно-монтажних робіт, з доданням відповідних технічних висновків у складі проектної документації на що було наголошено у постанові Верховного Суду від 02.05.2023 у даній справі судом встановлено наступне.

Відповідно до абзацу 9 пункту 2 Містобудівних умов та обмежень від 11.12.2017 № 781 зобов`язано третю особу розробити заходи щодо захисту прилеглих будинків і споруд від руйнації, забезпечити їх стійкість при будівництві (реконструкції) та виконати технічне обстеження будинків і споруд, які прилягають до об`єкта будівництва і знаходяться в зоні впливу будівельно-монтажних робіт, з доданням відповідних технічних висновків у складі проектної документації.

Тобто, з метою дослідження відповідності проектної документації розробленої ТОВ «Українські архітектурні технології» та затвердженої третьою особою вимогам містобудівного законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, вихідним даним для проектування, як передумови законності видачі 08.07.2019 відповідачем дозволу на виконання будівельних робіт № КВ27 необхідно встановити перелік об`єктів які прилягають до об`єкта будівництва і знаходяться його в зоні впливу від будівельно-монтажних робіт за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки».

Відповідно до ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», вимоги цього ДБН повинні виконуватися при: - інженерних вишукуваннях для будівництва; - розробленні проектно-кошторисної документації для будівництва; - розробленні проектно-технологічної документації для будівництва - проекту організації будівництва (ПОБ) і проектів виконання робіт (ПВР); - організації і виконанні будівельно-монтажних робіт; - моніторингу прилеглої забудови, території та об`єкта, що будується. Ці норми є обов`язковими для всіх учасників будівництва, незалежно від їх форм власності і відомчої належності.

Згідно п. 1.2. вказаного ДБН, Характер і зона взаємного впливу об`єкта, що будується, та існуючих прилеглих об`єктів визначається в проектно-кошторисній документації об`єкта з урахуванням результатів інженерних вишукувань, матеріалів обстеження існуючих об`єктів та передбачених у ПОБ рішень щодо методів будівництва, а фактичний вплив відстежується засобами моніторингу.

Пунктами 3.12, 3.13 ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки» встановлено, що у проектній документації наводиться перелік об`єктів, які підлягають моніторингу, види і допустимі значення деформацій цих об`єктів, за якими під час моніторингу оцінюватиметься рівень небезпеки, технічні вимоги до моніторингу, терміни його здійснення (1.6 та розділ 8). У проектній документації відповідно до ДБН В.1.2-5 мають бути викладені вимоги до умов експлуатації об`єкта, необхідні для дотримання техногенної безпеки щодо нього та об`єктів прилеглої забудови.

Додатком «Б» (обов`язковий) ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», а саме п. Б.2.1 - Б.2.4, передбачено наступне:

Б.2.1 Умови ущільненої забудови - умови будівництва на забудованій території міста (селища) або діючого підприємства, за яких має місце принаймні один із таких чинників:

- зведення об`єкта будівництва впритул до існуючих будівель, споруд, інженерних комунікацій;

- ризик негативного техногенного впливу будівництва на прилеглу забудову або об`єкти благоустрою, внаслідок якого там може виникнути загроза життю або здоров`ю людей чи заподіяння матеріальних втрат;

- ризик негативного впливу об`єкта будівництва або робіт з його зведення на основи, фундаменти та несучі конструкції прилеглих об`єктів або на інженерні комунікації через створення додаткових напружень в активній зоні їх основ, порушення структури ґрунтів основ, зміну усталених гідрогеологічних умов на прилеглій території та під існуючими будівлями;

- здійснення транспортного обслуговування будівництва по внутрішньоквартальних (внутрішньозаводських) проїздах;

- ризик погіршення середовища життєдіяльності людей, що проживають, працюють або тимчасово перебувають у зоні впливу будівельних робіт через шум та нічне освітлення, що перевищують допустимі нормативами значення, забруднення повітряного середовища, аномалії теплового, електричного та інших фізичних полів, радіаційне випромінювання, обмеження в пересуванні тощо;

- будівництво наступної черги об`єкта поблизу попередньої при спорудженні його по чергах;

- неможливість розміщення необхідних для певного етапу будівництва виробничих ділянок, будівельної техніки, санітарно-побутових та адміністративних приміщень, проїздів будівельних машин і транспортних засобів, протипожежних розривів тощо через обмеженість будівельного майданчика умовами відведеної для будівництва ділянки.

Б.2.2 Прилеглий об`єкт - існуюча будівля, споруда, яка:

- знаходиться в зоні ризику негативного техногенного впливу будівництва: осідань фундаментів об`єкта, що будується, деформації основ та конструкцій внаслідок впливу будівельних робіт, погіршення гідрогеологічних умов, механічного пошкодження при виконанні будівельних робіт, погіршення експлуатаційних якостей (інсоляція, аерація, шумовий режим, вібраційні впливи, благоустрій, інженерне забезпечення, захист від ґрунтових вод тощо);

- вимагає врахування при прийнятті проектних рішень щодо нового об`єкта і методів його будівництва.

Б.2.3 Комплексна безпека будівництва - безпека будівництва, яка охоплює: техногенну і пожежну безпеку прилеглих об`єктів і об`єкта будівництва, екологічну та геологічну безпеку прилеглої території, безпеку осіб, що перебувають у небезпечних зонах під час виконання будівельно- монтажних робіт, безпеку дорожнього руху, безпечність виробничого процесу з виконання будівельно-монтажних робіт.

Б.2.4 Моніторинг - нагляд за технічним станом будівельного об`єкта, його частин, окремих конструкцій або основ з оцінюванням їх деформацій та несучої здатності, стійкості та придатності до експлуатації (ДБН В.1.2-5).

При будівництві в умовах ущільненої забудови моніторинг є складовою частиною науково-технічного супроводу будівництва. На його основі здійснюють спостереження технічного стану об`єкта будівництва, прилеглої забудови, інженерно-геологічної та екологічної ситуації на прилеглій території.

Таким чином, прилеглий об`єкт в розумінні ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки» є таким, якщо знаходиться в зоні ризику негативного техногенного впливу будівництва та вимагає врахування при прийнятті проектних рішень щодо нового об`єкта і методів його будівництва. Тобто законодавством не встановлені чіткі критерії за якими встановлюється прилеглість об`єкту та наявність ризику негативного техногенного впливу від будівництва, а має встановлюватись відповідальними виконавцями при: - інженерних вишукуваннях для будівництва; - розробленні проектно-кошторисної документації для будівництва; - розробленні проектно-технологічної документації для будівництва - проекту організації будівництва (ПОБ) і проектів виконання робіт (ПВР); - організації і виконанні будівельно-монтажних робіт; - моніторингу прилеглої забудови, території та об`єкта, що будується.

Обставинами справи встановлено, що на замовлення третьої особи на виконання вимог Містобудівних умов та обмежень від 11.12.2017 № 781, Державним підприємством «Науково-дослідний інститут будівельних конструкцій (далі - НДІБК) було проведено Натурні візуальні і інструментальні обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» у Печерському районі м. Києва, оцінка впливів, розробка висновків і рекомендацій, що унеможливлюють негативні наслідки за результатами якого складено звіт від 17.05.2018 .

Метою обстеження зазначено виконання візуального обстеження ушкоджень, надання аналізу результатів розрахунків щодо впливу зведення новобудови на оточуючу існуючу забудову та висновків і рекомендацій щодо її захисту та надання висновків щодо деформованого стану існуючих, що в зоні впливу будівництва об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі під офісну будівлю на вул. Крутий узвіз, 3-В у Печерському районі м. Києва» до початку будівництва.

Відповідно до вказаного звіту проведено обстеження будинків, що знаходяться в зоні впливу від об`єкта будівництва, зокрема, будинки №№3-А і АДРЕСА_2 і підземний паркінг біля будинків №4-Б і 2/1-А на АДРЕСА_1 .

При чому, ДП «НДІБВ» при проведенні обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» у Печерському районі м. Києва, встановлено що згідно проведених розрахунків, будинок по АДРЕСА_1 , не потрапляє в зону впливу та не може вважатися прилеглим об`єктом до об`єкту будівництва в розумінні ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки» визначено не було.

Враховуючи наведене, на переконання суду, з урахування положень ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», наявність вказаного звіту Державного підприємства «Науково-дослідний інститут будівельних конструкцій від 17.05.2018 свідчить про дотримання вимог містобудівного законодавства, а також містобудівних умов та обмежень від 11.12.2017 №781, при затвердженні проектної документації на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі під офісну будівлю на АДРЕСА_4 », оскільки встановлено та визначено обсяг об`єктів, що перебувають у зоні ризику негативного техногенного впливу від наведеного вище об`єкта будівництва за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки». Таким чином, судом не встановлено порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при прийняті відповідачем рішення від 08.07.2019 про надання дозволу № КВ 27 за наслідками розгляду відповідної проектної документації.

За змістом частин першої та другої статті 31 Закону №3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником.

Експертиза проектів будівництва проводиться в установленому Кабінетом Міністрів України порядку експертними організаціями незалежно від форми власності, які відповідають критеріям, визначеним центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування, відомості про які внесені таким органом до Реєстру будівельної діяльності. До проведення експертизи залучаються (у тому числі на підставі цивільно-правових договорів) експерти з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, інженерно-технічних заходів цивільного захисту, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, які пройшли професійну атестацію, що проводилася із залученням представників відповідних центральних органів виконавчої влади, та отримали відповідний кваліфікаційний сертифікат. Порядок проведення професійної атестації таких експертів встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Приймається до уваги також те, що матеріали проектної документації на об`єкт «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі міста Києва отримали позитивний експертний звіт ТОВ «Укрбудекспертиза» від 27.08.2018 №3-239-8-ЕП/КО за результатами проведення експертизи проектної документації. Експертним звітом підтверджено дотримання вимог Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 11.12.2017 № 781, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час розроблення проектної документації, що в сукупності з іншими наявними в матеріалах справи доказами, підтверджує відсутність у відповідача підстав, передбачених частиною четвертою статті 37 Закону № 3038-VI для відмови у видачі дозволу на початок виконання будівельних робіт.

Експертизою проектної документації підтверджено, що вплив на соціальне і техногенне середовище здійснюється в межах нормативів, проектом передбачені заходи щодо захисту прилеглих будинків і споруд від руйнації, забезпечення їх стійкості при будівництві. Вплив на геологічне середовище очікується в межах нормативів завдяки впровадженню комплексу протизсувних заходів: відведення поверхневих стічних вод організованою мережею дощової каналізації, влаштування захисного екрану біля будинку на Крутому узвозі, 3-5; літера В з боку новобудови, влаштування стіни огородження котловану з нагірного боку майданчика, гідроізоляції конструкцій підземного залягання, конструкції всіх водонесучих комунікацій запроектовані герметичними, що запобігає водонасиченню грантів тощо.

Таким чином, можна констатувати, що відповідальними учасниками будівництва об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі міста Києва, на виконання вимог містобудівного законодавства, вихідних даних для проектування, досліджувались та запроваджувались заходи щодо захисту прилеглих будинків і споруд під час проектування об`єкту та проводилось обстеження технічного стану будинків, що потрапляють в зону впливу об`єкту.

Крім того, встановлено, що третьою особою, з власної ініціативи замовлено у Державного підприємства «Науково-дослідний інститут будівельного виробництва» технічне обстеження будинків, зокрема будинку по вул. Круглоуніверситетська, 14, за результатом якого складено звіт про науково-дослідну роботу за договором №93-20.

У звіті, том 1, «Обстеження будівлі за адресою Круглоуніверситетська, 14», роботи з технічного обстеження будівлі виконувались в червні 2020 року. В процесі роботи проведено детальне обстеження конструкцій будівлі, визначено основні пошкодження та дефекти, а також визначений технічний стан конструкцій будівлі.

Згідно з висновками звіту в частині, що стосується обстеження будинку по Круглоуніверситетській, 14 встановлено, що при обстеженні огороджуючих стін будівлі були виявлені наступні дефекти та пошкодження: тріщини між відмосткою та цоколем будівлі, тріщини по тілу відмостки, просідання відмостки, сліди замокання та нарости рослинного походження; відсутні зливи для відведення води від відмостки будівлі; сліди замокання, відшарування опорядження, нарости рослинного походження , тріщини по опорядженню стін; відшарування опорядження ґанку, вивітрювання цегли, нарости рослинного походження, тріщини по сходинках; тріщина між стіною та конструкцією ганку; сліди замокання та відшарування опорядження балконних плит; відшарування захисного шару бетону, оголення та сліди іржавiння арматури балконних плит, незначні сколювання бетону; тріщини по цегляних стінах та перемичках шириною розкриття до 2,0 мм; локальні ділянки стін зі сколюванням цегли; тріщина по залізобетонній перемичці першого поверху шириною розкриття до 1 мм. Загальний технічний стан огороджуючих стін будівлі визначено як задовільний (II категорія технічного стану).

Для відновлення нормальної експлуатації рекомендовано:

??виконати залпарування тріщин з використанням ремонтних сумішей типу Ceresit або аналогічних сумішей з дотриманням технології виробника; в місцях замокання конструкцій виконати їх зачистку та відновлення опорядження; ?відновити опорядження стін, перекриття; виконати зачистку, антикорозійну обробку оголених металевих елементів та відновити захисний шар бетону плити перекриття цокольного поверху.

Моніторинг технічного стану будинку виконувати в такі етапи: встановити контрольні марки для геодезичного моніторингу; встановити контрольні маяки в місцях виявлених тріщин, вести постійний нагляд з фіксацією їх стану; ??виконувати постійний контроль технічного стану будівлі, фіксувати виникнення нових дефектів і пошкоджень; у разі необхідності, виконати розробку заходів, щодо забезпечення міцності і стійкості конструкцій.

Крім того, матеріали справи містять також Звіт від 07 липня 2020 року про науково-технічну роботу «Георадарне обстеження земельної ділянки (внутріквартальний проїзд в межах вулиць Круглоуніверситетська, 14, Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва) на предмет наявності пустот та порожнин для проїзду будівельної техніки і вантажного транспорту. «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на АДРЕСА_5 під офісно-житлову будівлю на АДРЕСА_4 » розроблений ТОВ «Лабораторія неруйнівних методів дослідження» за результатами дослідження на предмет наявності пустот та порожнин для проїзду будівельної техніки і вантажного транспорту. За результатами такого дослідження встановлено, що зміни щільності інженерно геологічних елементів та структури дорожнього покриття внутріквартального проїзду, літологічної будови майданчика дослідження, значні підземні споруди, пустоти та порожнини які можуть утворювати перешкоди для проїзду будівельної техніки і вантажного транспорту - відсутні.

Водночас, в матеріалах справи наявний звіт Науково-виробничого підприємства «Спектр» від 03.11.2021 за результатами технічного обстеження, проведеного на замовлення позивача з метою з`ясування впливу будівництва офісно-житлової будівлі по АДРЕСА_3 .

Відповідно до вказаного звіту встановлено наступне:

- на стан житлового будинку по АДРЕСА_1 , в частині стійкості та надійності конструкцій, виконання будівельно-монтажних робіт при реконструкції з розширенням нежитлової будівлі по АДРЕСА_5 , літера В під офісно - житлову будівлю впливає;

- на стан житлового будинку по АДРЕСА_1 в частині стійкості та надійності конструкцiй, дiя додаткових будiвельно-транспортних навантажень, внаслідок виконання будівельно-монтажних робіт при реконструкції з розширенням нежитлової будівлі по АДРЕСА_5 , літера в під офісно-житлову будівлю впливає.

Таким чином, висновки наведені у вказаному звіті від 03.11.2021 є такими, що суперечать іншим наявним у матеріалах справи доказам, зокрема в частині впливу будівництва офісно-житлової будівлі по АДРЕСА_3 .

У судовому засіданні 21.06.2024 у якості свідка допитано експерта ОСОБА_1 щодо складеного ним вказаного звіту від 03.11.2021. Свідком зазначено, що на замовлення співвласників будинку по АДРЕСА_1 ним було виконано дослідження вказаного будинку. За результатами дослідження встановлено наявність тріщин при будівництві будинку по АДРЕСА_1 . Встановлено, що при закладенні фундаменту, по сьогоднішнім нормам ДБН, були допущені технічні недоліки. Також свідок вказав, що внаслідок добудови двох поверхів у будинку по АДРЕСА_1 було порушено перекриття, що впливає на його міцність. Станом на дату допиту заплановане будівництво не впливає на будинок АДРЕСА_1 , оскільки воно ще не розпочато.

Свідок пояснив, що будинок по АДРЕСА_1 перебуває на зсувонебезпечній ділянці і весь ареал кварталу знаходиться на схилі, а тому при будівництві необхідно врахувати прошарок ґрунтів, водовідвідну та дренажну системи. Рівень поверховості паркінгу може впливати на прилеглі території за рахунок можливих зсувів ґрунту. Зазначив, що на його думку іншим експертом могло бути не враховано зсуву ґрунтів. Водночас вказав, що ним дослідження співвідношення наслідків між будинком по АДРЕСА_1 і місцем будівництва не проводилося, довжину покриття проїздів не досліджував. При своєму дослідженні Звіт про науково-технічну роботу від 07 липня 2020 року «Георадарне обстеження земельної ділянки» не враховував. При дослідженні повної території, можливе проведення будівництва або реконструкцій. Безпечне будівництво можливе за умови врахування ґрунтів, водовідвідної та дренажної системи та відповідності проєкту будівництва вимогам ДБН.

Оцінюючи вказаний звіт Науково-виробничого підприємства «Спектр» від 03.11.2021, як основний доказ на підтвердження позовних вимог, суд виходить із наступного.

Згідно з ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 «Настанова щодо обстеження будівель і споруд для визначення та оцінки їх технічного стану» обстеження об`єкта (планові та позапланові) і моніторинг окремих показників його технічного стану є елементами нагляду, які визначають (за потреби, і прогнозують) технічний стан об`єкта.

Ці дані відповідно до ДБН В.1.2-ХХ є інформаційною базою для формування раціонального складу і термінів виконання заходів з догляду за об`єктом, якими підтримують його експлуатаційну придатність (технічне обслуговування, капітальні ремонти, реставрація), пристосовують до зміни умов використання (реконструкція, технічне переоснащення) або припиняють експлуатацію (консервація, ліквідація).

Відповідно до абзацу 1 пункту 4.2. ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 Плановими обстеженнями оцінюють поточний технічний стан об`єкта, встановлюють можливість його подальшої безаварійної експлуатації або необхідність відновлення експлуатаційних властивостей.

Пунктом 4.4. ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 встановлено, що шляхом обстеження встановлюють і оцінюють технічний стан конструктивної системи об`єкта (будівельних конструкцій та основ), інженерних систем та прилеглого середовища.

Згідно з пунктом 4.11 ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 за результатами обстеження об`єкта складають науково-технічний звіт, технічний звіт або висновок, що визначається в технічному завданні на обстеження в залежності від його складності.

Згідно з пунктами 5.1-5.2 ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 рівень придатності технічного стану окремих конструкцій та об`єкта в цілому для надійного й безпечного використання за призначенням визначають через ступінь їх відповідності нормативним вимогам з експлуатаційної придатності (механічний опір та стійкість, інші вимоги, визначені технічним завданням на обстеження див. 1.2, 4.5).

Обстеженням об`єкта встановлюють фактичні фізико-механічні характеристики несучих та огороджувальних конструкцій зусилля в елементах та перерізах, дефекти та пошкодження, які знижують несучу здатність та довговічність або перешкоджають нормальній реалізації захисних функцій (забезпечення герметичності, тепло-, звуко-, гідро- ізоляції тощо).

Співвідношення фактичних експлуатаційних характеристик з проектними та нормативними вимогами, з урахуванням граничних станів конструкцій та/або основ відповідно до вимог ДБН В.1.2-14, характеризують ступінь придатності конструкцій, який оцінюється показником «категорія технічного стану».

Технічний стан окремої будівельної конструкції згідно з ДБН В.1.2-ХХ характеризують однією з чотирьох категорій:

а) « 1» нормальний;

б) « 2» задовільний;

в) « 3» непридатний до нормальної експлуатації;

г) « 4» аварійний.

Пункт 5.3 ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 визначено, що технічний стан об`єкта в цілому оцінюють в залежності від технічного стану несучих та огороджувальних конструкцій шляхом віднесення його (згідно з ДБН В.1.2-ХХ) до однієї з чотирьох категорій технічного стану:

а) « 1» нормальний;

б) « 2» задовільний;

в) « 3» непридатний до нормальної експлуатації;

г) « 4» аварійний.

За результатами обстеження будівель і споруд для визначення та оцінки їх технічного стану має бути встановлено або технічний стан окремої будівельної конструкції або технічний стан об`єкта в цілому в залежності від технічного стану несучих та огороджувальних конструкцій у межах чотирьох категорій: "1" нормальний; "2" задовільний; "3" непридатний до нормальної експлуатації; "4" аварійний, що і має бути відображено у відповідному звіті.

Отже, надаючи оцінку звіту Науково-виробничого підприємства «Спектр» від 03.11.2021 року, суд наголошує, що в силу положень ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016, звіт за результатами технічного обстеження, не може містити висновків щодо обсягу, змісту та відповідності проектної документації вимогам вихідних даних, містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил щодо іншого об`єкту будівництва, який не є предметом дослідження.

Крім того, як було наголошено свідком під час допиту проведеного у судовому засіданні 21.06.2024, що знаходить своє підтвердження у переліку документів що досліджувались під час складання наведеного звіту, відповідальною особою за проведення звіту від 03.11.2021 року матеріали проектної документації, розробленої ТОВ «Українські архітектурні технології» на об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на АДРЕСА_6 не досліджувались.

Під час дослідження вказаного доказу, в т.ч. під час допиту експерта ОСОБА_1 у якості свідка, яким було складено звіт від 03.11.2021 року, судом не було встановлено обґрунтованих підстав, нормативних розрахунків тощо, за результатами дослідження яких експертом було зроблено висновок, як про негативний вплив будівництва на будинок по АДРЕСА_1 так і про те, що і рух будівельної техніки вздовж будинку по АДРЕСА_1 призведе до руйнування дороги та основи фундаментів.

Критичній оцінці підлягають також висновки викладені в звіті від 03.11.2021 щодо порушення під час проектування об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на АДРЕСА_5 , літера В під офісно-житлову будівлю» на АДРЕСА_4 норм ДБН А.2.2-3-2012 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» оскільки вказаний ДБН втратив чинність 01.10.2014 року у зв`язку із прийняттям ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво». Крім того, як вже було наголошено судом, дослідження проектної документації на відповідність вимогам законодавства щодо об`єкту, який не є предметом технічного обстеження виходить за межі предмету технічного обстеження визначеного ДСТУ-Н Б В.1.2-18:2016 «Настанова щодо обстеження будівель і споруд для визначення та оцінки їх технічного стану».

Таким чином на думку суду, звіт від 03.11.2021 не доказом протиправності видачі відповідачем спірного дозволу на початок виконання будівельних робіт, оскільки зміст та висновки наведені у даному звіті, спростовуються у сукупності іншими наявними в справі доказами.

Отже, що матеріалами справи не підтверджується перебування будинку по АДРЕСА_1 у зоні ризику негативного техногенного впливу від наведеного вище об`єкта будівництва за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки». Натомість, встановлено що в частині існуючих будівель та споруд за якими зазначені державні будівельні норми пов`язують віднесення їх як до прилеглих і знаходяться в зоні впливу будівельно-монтажних робіт, третьою особою та іншими відповідальними учасниками будівництва було розроблено заходи щодо їх захисту від руйнації, забезпечення їх стійкості при будівництві (реконструкції) та проведено технічне обстеження з доданням відповідних технічних висновків у складі проектної документації.

Аналізуючи твердження позивача стосовно відсутності погодження проектної документації при видачі спірного дозволу із Комунальним підприємством «Київський метрополітен» на необхідність дослідження яких було наголошено Верховним Судом у постанові від 02.05.2023 у даній справі № 640/5303/22, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини шостої статті 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів та зміни до неї не потребують погодження державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, підприємств, установ та організацій, отримання будь-яких інших погоджень, узгоджень, висновків (у тому числі рішень архітектурно-містобудівної ради) тощо, не передбачених цим Законом. Відмова в отриманні визначених цим Законом адміністративних послуг з підстав відсутності таких погоджень, узгоджень, висновків (у тому числі рішень архітектурно-містобудівної ради) тощо не допускається.

Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В у Печерському районі м. Києва», не містили обов`язку погодження проекту реконструкції з КП «Київській метрополітен».

Натомість, матеріали справи містять лист Комунального підприємства «Київський метрополітен», відповідно до якого за результатами розгляду листа ТОВ «Кармен-Інвест» від 08.05.2023 № 08/0501 щодо погодження Генерального плану об?єкта «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю у Печерському районі м. Києва» та додані до листа матеріали, а саме топографічний план M1:500, розроблений TOB «Центрпроект» для ТОВ «КАРМЕН-ІНВЕСТ» у складі топографо-геодезичних вишукувань, креслення «План організації рельєфа М1:500», розроблене ТОВ «Українські Архітектурні Технології», а також надані додатково - містобудівні умови та обмеження для проектування Об?єкта, було повідомлено, що для можливості належного опрацювання питання розміщення вищезазначеного об?єкта, ТОВ «КАРМЕН-ІНВЕСТ» необхідно надати Підприємству висновок ДП «ПІ Укрметротунельпроект», або його правонаступника, як автора проєктної документації на будівництво метрополітену, щодо потрапляння об?єкта в межі технічної зони метрополітену відповідної категорії, відповідно до ДБН В.2.3-7:2018 «Метрополітени», з зазначенням категорії ґрунтів, в тому числі товщини захисного шару, в зоні розміщення діючих споруд метрополітену, а також ширини (границі) зони можливих деформацій (осідань) земної поверхні, визначеної проектом лінії метрополітену.

Крім того, матеріали справи містять лист Державного підприємства «Проектний Інститут «Укрметротунельпроект» вих. № 17 від 02.06.2023, відповідно до якого ДП «ПІ «Укрметротунельпроект» виконало роботи по нанесенню на топоплан М1:500 зовнішнього контуру конструкцій Оболонсько - Теремківської лінії метрополітену в Києві для можливості виконання рішень по проекту «Реконструкція із розширенням нежитлової будівлі по вул. узвіз Крутий 3-5 літ В» повідомляє, що згідно наданих вихідних даних найближча відстань від об?єкту будівництва до контуру споруд метрополітену в плані складає: 59 метрів - від Оболонсько - Теремківської лінії метрополітену; 57 метрів - від обхідної транспортної гілки. Таким чином, згідно до вимог ДБН В.2.3-7:2018, об?єкт будівництва «Реконструкція із розширенням нежитлової будівлі по вул. узвіз Крутий 3-5 літ В» не потрапляє в межі діючих технічних зон метрополітену.

У контексті доводів позивача в частині відсутності погодження КП «Київський метрополітен» щодо спірного об`єкту, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, з урахуванням положень Закону № 3038-VI, вимог передбачених містобудівними умовами та обмеженнями для проектування об`єкта будівництва № 781 від 11.12.2017, положень розділу 5, додатку «А» ДБН В.2.3-7:2018 «Метрополітени, основні положення», суд приходить до висновку про відсутність обов`язку погодження проектної документації об?єкту будівництва «Реконструкція із розширенням нежитлової будівлі по вул. узвіз Крутий 3-5 літ В» із Комунальним підприємством «Київський метрополітен», оскільки спірний об`єкт не потрапляє в межі діючих технічних зон метрополітену, як наслідок доводи позивача в цій частині є необґрунтованими.

Крім того, враховуючи наведене спростовуються доводи позивача про невірність розрахунку класу наслідків відповідальності СС2 (середні наслідки), як підстави для скасування дозволу на початок виконання будівельних робіт, з підстав ігнорування службово- з`єднувальних гілок ССВ-1 та ССВ-2 ліній КП «Київський метрополітен», які знаходяться під ділянкою забудови, оскільки матеріалами справи підтверджено, що спірний об?єкт будівництва «Реконструкція із розширенням нежитлової будівлі по вул. узвіз Крутий 3-5 літ В» в межі діючих технічних зон метрополітену не потрапляє.

Щодо доводів позивача стосовно невідповідності Містобудівних умов та обмежень №781 від 11.12.2017 вимогам Закону України №3038-VІ, з огляду на відсутність граничнодопустимої висотності, максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки, максимально допустимої щільності населення тощо, як підстави для скасування дозволу на виконання будівельних робіт від 08.07.2019 № КВ 27 на реконструкцію з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю суд звертає увагу на наступне.

Згідно положень ст. 29 Закону України № 3038-VІ, основними складовими вихідних даних є:

1) містобудівні умови та обмеження;

2) технічні умови;

3) завдання на проектування.

2. Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

3. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).

Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

4. Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:

1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень;

2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці;

3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

5. Містобудівні умови та обмеження містять:

1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта;

2) інформацію про замовника;

3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні;

4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах;

5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;

6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону);

7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд;

8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони);

9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.

Перелік зазначених умов є вичерпним.

6. Надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.

7. Відомості про надані містобудівні умови та обмеження підлягають внесенню до реєстру містобудівних умов та обмежень, який веде відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури.

Порядок ведення реєстру містобудівних умов та обмежень визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Доступ користувачів до даних реєстру містобудівних умов та обмежень здійснюється безоплатно через офіційний веб-сайт уповноваженого органу містобудування та архітектури.

8. Містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.

Скасування містобудівних умов та обмежень здійснюється:

1) за заявою замовника;

2) головними інспекторами будівельного нагляду в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду у разі невідповідності містобудівних умов та обмежень містобудівному законодавству, містобудівній документації на місцевому рівні, будівельним нормам, стандартам і правилам;

3) за рішенням суду.

У разі скасування в порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду або за рішенням суду містобудівних умов та обмежень посадові особи відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури несуть відповідальність згідно із законом.

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 640/3844/20, висловив правову позицію відповідно до якої містобудівні умови та обмеження є актом індивідуальної дії, оскільки є результатом застосування норм права, адресовані конкретним суб`єктам і створюють права та/чи обов`язки лише для цих суб`єктів (у даному випадку для позивачів), регулюють конкретну життєву ситуацію (в даному випадку проектування і будівництво офісних споруд та бізнес-центру з підземним паркінгом) та їх дія закінчується у зв`язку з припиненням конкретних правовідносин, тобто вичерпують свою дію після їх виконання.

Те, що містобудівні умови та обмеження є актом індивідуальної дії підтверджується також Верховним Судом в постанові від 23.01.2018 у справі №815/5989/13-а.

Судом враховується, що містобудівні умови та обмеження в силу Закону є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Таким чином, доводи позивача щодо невідповідності Містобудівних умов та обмежень №781 від 11.12.2017 вимогам Закону №3038-VІ, з огляду на відсутність граничнодопустимої висотності, максимально допустимого відсотку забудови земельної ділянки, максимально допустимої щільності населення тощо, як підстави для скасування дозволу на виконання будівельних робіт від 08.07.2019 № КВ 27 не можуть прийматись судом до уваги, оскільки законність містобудівних умов та обмежень не є предметом розгляду даної справи. Жодних інших обставин та відомостей, які б свідчили про оскарження позивачем Містобудівних умов та обмежень №781 від 11.12.2017 в судовому порядку суду не надано судом до уваги.

Надаючи правову оцінку доводам позивача про відсутність повноважень у відповідача на видачу документів дозвільного характеру на об`єкти до класу наслідків (відповідальності) ССЗ (значні наслідки) та неправильності визначення класу наслідків (відповідальності) спірного об`єкту як СС2 (середні наслідки) з огляду на необхідність віднесення спірного об`єкту до пам`ятки культурної спадщини, визначену відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини», суд звертає увагу на наступне.

Пунктом 7 частини першої статті 7 Закону № 3038-VІ в редакції що діяла станом на дату видачі спірного дозволу визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів:

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів;

виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів;

центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів.

Таким чином, на території міста Києва надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів щодо об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками здійснюється структурним підрозділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, яким є Департамент з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

В свою чергу, повноваження щодо надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів щодо об`єктів з значними (СС3) наслідками здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду (станом на дату видачі дозволу на початок виконання будівельних робіт Державна архітектурно-будівельна інспекція України).

Таким чином, враховуючи таке розмежування повноважень контролюючих органів в залежності від класу наслідків (відповідальності) об`єктів будівництва, для визначення обсягу повноважень Департаменту з питань державно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видачі документів дозвільного характеру на об`єкт будівництва: «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва, необхідно дослідити чи наявні підстави для віднесення об`єкта будівництва на який видано спірний дозвіл на початок виконання будівельних робіт вищого за класом наслідків (відповідальності) ніж СС2 (середні наслідки).

Згідно положень статті 32 Закону № 3038-VІ, в редакції що діяла станом на дату затвердження проектної документації, Клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності):

незначні наслідки - СС1;

середні наслідки - СС2;

значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки);

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові будинки понад чотири поверхи;

об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Таким чином, визначення класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва. При чому правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону. Крім того визначення класу наслідків може здійснюватись відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат на об`єктах самочинного будівництва під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Судом встановлено, що проектною організацією ТОВ «Українські архітектурні технології» за погодженням із замовником будівництва ТОВ «Кармен-Інвест» віднесено об`єкт будівництва: «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва до класу наслідків (відповідальності) СС2 (середні наслідки). В подальшому під час проведення експертизи проектної документації, експертною організацією ТОВ «Укрбудекспертиза» перевірено правильність визначення класу наслідків (відповідальності) про що свідчить експертний звіт №3-239-18-ЕП/КО від 27.08.2018. Матеріли справи не містять доказів, які б спростовували правильність визначення класу наслідків виходячи із рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Водночас, в контексті доводів позивача, приймаючи до уваги положення абз. 15-16 частини п`ятої статті 32 Закону № 3038-VІ суд бере до уваги, що відповідно зазначених положень Закону, віднесення об`єкту до класу наслідків (відповідальності) СС3 (значні наслідки) в обов`язковому порядку здійснюється виключно щодо об`єкту - пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини». Натомість матеріали справи не містять доказів віднесення об`єкта нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» у Печерському районі м. Києва до пам`ятки культурної спадщини.

Доводи позивача в цій частини із посиланням на інформацію з державного реєстру нерухомих пам`яток України щодо пам`ятки археології національного значення «Культурний шар району стародавнього Києва Клов» охорони 260027-Н, свідчать про те, що об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва відповідно до положень абз. 10-11 частини п`ятої статті 32 Закону № 3038-VІ не може бути віднесений до класу наслідків (відповідальності) СС1 (незначні наслідки) оскільки знаходиться в охоронні зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення. При чому, зазначені вимоги закону не свідчать про те, що об`єкт який знаходиться в охоронні зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення має відноситись до класу наслідків СС3. Оскільки проектною організацією за погодженням із замовником будівництва віднесено об`єкт будівництва: «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва до класу наслідків (відповідальності) СС2 (середні наслідки), правильність визначення якого в подальшому було перевірено експертною організацією ТОВ «Укрбудекспертиза» під час проведення експертизи проектної документації, судом не встановлено порушень учасниками будівництва вимог статті 32 Закону № 3038-VІ під час визначення класу наслідків (відповідальності) належного третій особі об`єкту будівництва.

Посилання на ту обставину, що будинок по вул. Круглоуніверситетській, 14 в місті Києві є пам`яткою архітектури та містобудування (наказ МКТ/Мінкультури про занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України від 24.09.2008 №1001/0/16-08, охоронюваний номер 445-Кв) в сукупності з іншими доказами, що наявні в матеріалах справи, які підтверджують незнаходження будинку по вулиці Круглоуніверситетська, 14 в м. Києві у зоні ризику негативного техногенного впливу від об`єкта будівництва по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва за відповідними критеріями, наведеними у пункті 2.2 додатку «Б» ДБН В.1.2-12:2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки», також не можуть свідчити про порушення вимог статті 32 Закону № 3038-VІ під час визначення класу наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва на який видано дозвіл від 08.07.2019 № КВ 27.

Суд критично оцінює також доводи позивача про те, що об`єкт будівництва «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі по вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера В під офісно-житлову будівлю» не є реконструкцією існуючої одноповерхової технічної будівлі, а фактично є будівництвом багатоповерхового житлового комплексу, оскільки згідно з п. 3.21 ДБН - 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується вдосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частини (за умови їх автономності).

Верховний Суд у постановах від 29.04.2020 у справі №742/1756/17 та від 15.05.2020 у справі №813/1885/16 наголошує на тому, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, в результаті яких здійснюється зміна основних техніко-економічних показників об`єкту, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. При цьому зазначені зміни та вдосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/бо функціонального призначення об`єкту будівництва. Відповідно, роботи, якими не змінено площу нежитлового приміщення, його конструкцію та функціональне призначення, не є реконструкцією, а тому не потребують отримання дозвільних документів на їх виконання.

При цьому аналізуючи проектну документацію на об`єкт будівництва: «Реконструкція з розширенням нежитлової будівлі на вул. Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю» по вул. Крутий узвіз, 3-5 у Печерському районі м. Києва, вбачається що вказаним проектом передбачається реконструкція двохповерхової будівлі у восьмиповерхову офісну-житлову будівлю, що не суперечить визначенню поняття «реконструкція» наведеного в ДБН - 2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Суд бере до уваги також те, що на стадії створенні проекту та прийняття рішення щодо видачі дозволу на виконання будівельних робіт неможливо встановити невідповідність фактично виконуваних будівельних робіт, затвердженим та погодженим проектним рішенням, оскільки такі роботи на момент видачі дозволу не виконуються.

Враховуючи в сукупності встановлені вище обставини, беручи до уваги висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладені у постанові від 02.05.2023 у даній справі, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваного рішення від 08.07.2019 про надання дозволу № КВ 27 на реконструкцію з розширенням нежитлової будівлі на вулиці Крутий узвіз, 3-5, літера «В» під офісно-житлову будівлю, діяв у межах повноважень, на підставі та у спосіб визначений законом, а тому відсутні підстави задоволення позовних вимог.

Суд при ухваленні судового рішення, приймає також до уваги те, що станом на дату звернення до суду із вказаним позовом, третьою особою будівельні роботи не виконуються. Наявні дефекти будинку по АДРЕСА_1 є наслідком недоліків допущених при його будівництві, пов`язані безпосередньо з його експлуатацією та не мають причинно-наслідкового зв`язку із виконанням будівельних робіт з реконструкції з розширенням нежитлової будівлі на АДРЕСА_4 , оскільки виявлені ще до початку такого будівництва. Доводи Позивача щодо порушення прав невизначеного кола мешканців будинку по АДРЕСА_1 з огляду на наведене вище, носять гіпотетичний характер, що свідчить про відсутність порушеного права та інтересу позивача у зв`язку із прийняттям відповідачем оскаржуваного рішення від 08.07.2019 про надання дозволу № КВ 27.

Інші доводи та аргументи позивача, викладені у заявах по суті спору, неодноразових поясненнях та запереченнях не спростовують наведених вище висновків суду.

При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення- 04 вересня 2024 р.