Справа № 320/21872/23
Суддя: Маринчак Нінель Євгенівна
Дата ухвалення: 2024-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Маринчак Н.Є.

суддів: Черпака Ю.К., Штульман І.В.

при секретарі судового засідання Верес П.О.

за участі

представника відповідача - Павліша О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕРСЕН ЛТД» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

27 червня 2023 року до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛЕРСЕН ЛТД» (далі - ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД, позивач) з позовом до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (далі - відповідач, апелянт) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 09 березня 2023 року № 166/33000703.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що висновки акту перевірки, на підставі яких було прийнято оскаржуване рішення, не відповідають дійсним обставинам справи та нормам чинного законодавства і тому позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2024 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕРСЕН ЛТД» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено повністю.

Суд першої інстанції мотивував позицію тим, що штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації акцизних накладних/розрахунків коригування до акцизних накладних в ЄРПН та за неподання/несвоєчасне подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, вчинені під час дії воєнного стану до суб`єктів господарювання не застосовуються, відтак, обставини, викладені податковим органом в акті фактичної перевірки суперечать вимогам законодавства, не відповідають дійсним обставинам, а податкове повідомлення-рішення № 166/33000703 від 09 березня 2023 року про застосування відносно ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» штрафних санкцій у сумі 23 000, 00 грн є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду у справі №320/21872/23 та постановити нове судове рішення, яким в задоволені позовних вимог відмовити повністю.

Апеляційна скарга мотивована тим, що з 27 травня 2022 року припинили застосовуватися положення законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, які поширювалися на правовідносини, що врегульовувались пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 липня 2024 року та 26 серпня 2024 року відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 03 вересня 2024 року о 14:03 год.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 серпня 2024 року задоволено клопотання представника Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Павліша О.Р. про участь у судових засіданнях по справі № 320/21872/23 в режимі відеоконференції.

Від позивача до суду апеляційної інстанції відзиву на апеляційну скаргу не подано, що не перешкоджає розгляду справи за наявними у ній матеріалами.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до фактичних обставин справи, на підставі наказу Головного управління ДПС у Волинській області №221-п від 07 лютого 2023 року було проведено фактичну перевірку ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» за адресою здійснення господарської діяльності: Волинська область, Луцький район, с. Липини, вул. Рівненська, 1К.

За наслідками проведення фактичної перевірки складено акт фактичної перевірки №03/2394/09-02/42671567 від 17 лютого 2023 року, в якому податковий орган дійшов до висновків про порушення зокрема п.п. 230.1.3 п. 230.1. статті 230 Податкового кодексу України, а саме незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання суб`єктом господарювання до органів ДПС довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу отримання/відпуску та залишків пального на акцизному складі пального за звітні періоди, що зазначені в акті перевірки.?

На підставі акту фактичної перевірки Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення- рішення форми «ПС» № 166/33000703 від 09 березня 2023 року про застосування відносно ТОВ «ЛЕРСЕН ЛТД» штрафних санкцій у сумі 23 000, 00 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Приписами пункту 44.1 статті 44 Податкового кодексу України визначено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Відповідно до пункту 44.3 статті 44 Податкового кодексу України, платники податків зобов`язані забезпечити зберігання документів, визначених у пункті 44.1 цієї статті, а також документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не менш як 1095 днів з дня подання податкової звітності, для складення якої використовуються зазначені документи, а у разі її неподання - з передбаченого цим Кодексом граничного терміну подання такої звітності. Згідно з пунктом 85.2 статті 85 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до п.п. 230.1.3. п. 230.1. статті 230 Податкового кодексу України, розпорядники акцизних складів зобов`язані на кожному акцизному складі щоденно (крім днів, в які акцизний склад не працює) формувати дані про фактичні залишки пального на початок та кінець звітної доби та про добові фактичні обсяги отриманого та реалізованого пального (далі у цьому розділі - обсяг обігу пального) у розрізі кодів товарних підкатегорій згідно з УКТ ЗЕД у літрах, приведених до температури 15° С.

Дані про фактичні залишки пального та про обсяг обігу пального формуються після проведення останньої операції з обігу пального у звітній добі, але не пізніше 23 години 59 хвилин цієї доби, до початку здійснення операцій з обігу пального у добу, що настає за звітною добою, та подаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, не пізніше 23 години 59 хвилин доби, що настає за звітною добою.

На кожному акцизному складі за кожним кодом товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД формуються показники про:

обсяги залишків пального на початок та кінець звітної доби, що визначаються шляхом підсумовування обсягів залишків пального в кожному резервуарі на підставі показників рівнемірів-лічильників, встановлених на таких резервуарах, розташованих на такому акцизному складі;

добовий обсяг реалізованого пального, що визначається шляхом підсумовування обсягів реалізованого за звітну добу пального через кожне місце відпуску пального наливом з акцизного складу на підставі показників витратомірів-лічильників, встановлених на кожному місці відпуску пального наливом з акцизного складу, розташованому на такому акцизному складі;

добовий обсяг отриманого пального, що визначається шляхом віднімання від обсягу залишків пального на кінець звітної доби обсягу залишків пального на початок звітної доби та додавання добового обсягу реалізованого пального з такого акцизного складу з додаванням обсягу втраченого пального, зазначеного в акцизних накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі акцизних накладних, та з відніманням додаткового обсягу пального, зазначеного в заявках на поповнення обсягу залишку пального або спирту етилового, зареєстрованих у системі електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Фактичні показники витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників щодо обсягів залишків пального та добового обсягу реалізованого пального перераховуються у літри, приведені до температури 15° C, крім показників паливороздавальних колонок та/або оливороздавальних колонок, які виконують функції витратомірів-лічильників.

Дані про залишки пального та про обсяг обігу пального подаються електронними засобами зв`язку у формі електронних документів, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Електронні документи заповнюються автоматично шляхом передачі до них даних з витратомірів-лічильників та рівнемірів-лічильників (під час виходу з ладу, проведення повірки або калібрування рівнеміра-лічильника або витратоміра-лічильника - заповнюються відповідальною особою розпорядника акцизного складу).

В електронних документах також зазначаються відповідальною особою розпорядника акцизного складу дані про обсяги залишків пального, що знаходяться на акцизному складі в тарі, балонах, упаковці, про добовий обсяг реалізованого пального в тарі, балонах, упаковці, а також інформація про дні, в які акцизний склад не працює.

За доводами контролюючого органу, позивачем порушено вимоги п.п.230.1.3 п.230.1 ст.230 Податкового кодексу України в частині незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання суб`єктом господарювання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику довідок про зведені за добу підсумково-облікові дані щодо обсягів обігу (отримання/відпуску) та залишків пального на акцизному складі пального за звітні періоди:

1. звіт № подано 19.12.2021 при граничному терміні подання 17.12.2021;

2. звіт № подано 25.07.2022 при граничному терміні подання 23.07.2022;

3. звіт № подано 25.07.2022 при граничному терміні подання 22.07.2022;

4. звіт № подано 01.08.2022 при граничному терміні подання 30.07.2022;

5.звіт № подано 01.08.2022 при граничному терміні подання 29.07.2022;

6. звіт № подано 08.08.2022 при граничному терміні подання 06.08.2022;

7. звіт № подано 08.08.2022 при граничному терміні подання 05.08.2022;

8. звіт № подано 15.08.2022 при граничному терміні подання 13.08.2022;

9. звіт № подано 15.08.2022 при граничному терміні подання 12.08.2022;

10. звіт № подано 22.08.2022 при граничному терміні подання 20.08.2022;

11. звіт № подано 22.08.2022 при граничному терміні подання 19.08.2022;

12. звіт № подано 29.08.2022 при граничному терміні подання 27.08.2022;

13. звіт № подано 29.08.2022 при граничному терміні подання 26.08.2022;

14. звіт № подано 05.09.2022 при граничному терміні подання 03.09.2022;

15. звіт № подано 05.09.2022 при граничному терміні подання 02.09.2022;

16. звіт № подано 12.09.2022 при граничному терміні подання 10.09.2022;

17. звіт № подано 12.09.2022 при граничному терміні подання 09.09.2022;

18. звіт № подано 19.09.2022 при граничному терміні подання 17.09.2022;

19. звіт № подано 19.09.2022 при граничному терміні подання 16.09.2022;

20. звіт № подано 26.09.2022 при граничному терміні подання 24.09.2022;

21. звіт № подано 26.09.2022 при граничному терміні подання 23.09.2022;

22. звіт № подано 11.10.2022 при граничному терміні подання 09.10.2022;

23. звіт № подано 24.11.2022 при граничному терміні подання 22.11.2022.

Згідно з Порядком обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року № 557, автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для надання таких документів. У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Відповідно до п. 128-1.3 статті 128-1 Податкового кодексу України незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 1000 гривень за кожний неподаний електронний документ.

Колегія суддів зазначає, що законодавець чітко встановив обов`язок щодо подання суб`єктом господарювання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового та встановив відповідальність за його несвоєчасне виконання.

Позиція позивача мотивована тим, що неможливість виконання ним обов`язку щодо подання електронних довідок, відповідно до Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у п.п. 69.1 п. 69 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та перелік документів на підтвердження затверджено наказом Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року № 225 не потребує документального підтвердження та подання відповідної заяви.

Колегія суддів визнає такі доводи безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України (в редакції Закону № 2260-ІХ) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

З аналізу наведених норм Податкового кодексу України слідує висновок, що платники податку, поділяються на три категорії:

1) які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки;

2) в яких відновилась можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки;

3) в яких відсутня можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України до платників податків / податкових агентів, які не можуть виконувати податкові обов`язки, передбачені Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються правила для підтвердження можливості чи неможливості виконання платником такого обов`язку, передбачені цим Порядком.

Підставами неможливості виконання платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами податкових обов`язків (у тому числі обов`язків податкових агентів) є можливість витоку інформації щодо обсягів та місць зберігання пального або спирту етилового та їх знищення надалі внаслідок складання та реєстрації акцизних накладних, та/або подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового, та/або подання заявки на переміщення пального або спирту етилового транспортними засобами, що не є акцизними складами пересувними тощо (виключно в частині виконання визначених цим абзацом обов`язків).

В межах спірних правовідносин, подання позивачем електронних довідок з порушенням граничних строків від двох до десяти днів (тобто несвоєчасно) свідчить про можливість виконання ним своїх податкових зобов`язань, що в свою чергу спростовує висновки суду першої інстанції про необхідність застосування наказу Міністерства фінансів України від 29 липня 2022 року за № 225 "Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження" та способу підтвердження або ж не підтвердження позивачем можливості виконання своїх податкових зобов`язань шляхом подання відповідної заяви.

Відповідно до акту перевірки №03/2394/09-02/42671567 від 17 лютого 2023 року, податковий орган дійшов до висновків про порушення зокрема п.п. 230.1.3 п. 230.1. статті 230 Податкового кодексу України, а саме незабезпечення з вини розпорядника акцизного складу своєчасного подання суб`єктом господарювання до органів ДПС довідки про зведені за добу підсумкові облікові дані щодо обсягів обігу отримання/відпуску та залишків пального на акцизному складі пального за звітні періоди, що зазначені в акті перевірки.?

Таким чином, обставини доведення можливості/не можливості виконання позивачем своїх податкових зобов`язань шляхом подання відповідної заяви не потребують з`ясування в межах спірних правовідносин.

Разом з тим, судом враховано, що звіт № подано позивачем 19 грудня 2021 року при граничному терміні подання 17 грудня 2021 року, тобто до набуття чинності Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України №225, що спростовує доводи позивача в даній частині.

За встановлених обставин та досліджених матеріалів справи, колегія суддів дійшла висновку, що позивач не забезпечив своєчасне подання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального, у зв`язку з цим до нього було правомірно застосовано штрафні санкції в розмірі у розмірі 23 000 грн (за кожний несвоєчасно поданий електронний документ).

Таким чином, підсумовуючи вище зазначене, колегія суддів вважає, що доводи відповідача, викладені в апеляційній скарзі знайшли своє підтвердження, оскаржуване рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, враховано не всі обставини справи, тому наявні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 243, 246, 308, 315, 317, 321, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків - задовольнити.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 червня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕРСЕН ЛТД» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - скасувати.

Ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛЕРСЕН ЛТД» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 05 вересня 2024 року

Суддя - доповідач Маринчак Н.Є.

Судді: Черпак Ю.К.

Штульман І.В.