Справа № 260/3819/24
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2024-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

03 вересня 2024 рокум. Ужгород№ 260/3819/24
17:19 год

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Скраль Т.В.

при секретарі Гриб А.В.,

за участю сторін:

позивач: ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 - не з`явилася,

представник позивача: адвокат Голубокий Тарас Сергійович,

відповідач: Головне управління ДПС у Закарпатській області - представник Тегза Антоніна Василівна,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), в інтересах ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Волошина, 52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 03 вересня 2024 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено та підписано 09 вересня 2024 року.

06 червня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах ОСОБА_2 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Закарпатській області, якою просить визнати протиправними і скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.04.2024 №0-0713-UA0054940 Головного Управління ДПС України у Закарпатській області.

30 липня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження по справі за привалами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

03 вересня 2024 року ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі №260/3819/24.

1. Позиції сторін.

Позивач свої позовні вимоги аргументував тим, що об`єктом оподаткування є житловий будинок загальною площею - 714,45 кв.м, житлова площа - 215, 96 кв.м., що розташований в АДРЕСА_2 . Право власності на вказаний будинок належить ОСОБА_2 , що підтверджується договором дарування від 07.02.2017 НВА 961545; договором дарування від 08.02.2017 НВА 961553; Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 07.02.2017 №79783989, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 08.02.2017 №79884393. Однак, будинок непридатний для проживання, оскільки є недобудованим, що вже встановлювалось рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 у справі №260/2395/20. Таким чином, у спірній ситуації відсутній об`єкт оподаткування, а відтак не виникає у ОСОБА_2 обов`язку сплачувати податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, внаслідок чого повідомлення-рішення є протиправним, а отже підлягає скасуванню.

07 серпня 2024 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просять у задоволенні позову відмовити, оскільки згідно наявних в базах органів ДПС відомостей, що надаються відповідно до пп.266.7.4 п.266.7 ст.266 ПК України, органами державної реєстрації прав на нерухоме майно контролюючим органам (АІС «Податковий блок», Режим «Реєстр платників податків на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки»), за ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 08.02.2017 зареєстровано право власності, зокрема, на об`єкт нерухомого майна «житловий будинок», що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 м2 (реєстраційний номер майна 36). На підставі права власності та у відповідності до пп.266.7.2 п.266.7 ст.266 Кодексу відповідачем сформовано спірне податкове повідомлення-рішення з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітний період 2022 рік від 03.04.2024 №0-0713- НОМЕР_3 на суму 28250,75 гривень, по зазначеному вище об`єкту нерухомого майна, направлено ГУ ДПС у Закарпатській області рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу та вручено платнику 29.04.2024 року. При цьому, до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). У разі необхідності така особа може укласти договір щодо об`єкта незавершеного будівництва після проведення державної реєстрації права власності на нього відповідно до закону (частина третя ст.331 ЦКУ). Отже, об`єкти незвершеного будівництва не визначені нормами ПКУ як об`єкти оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки. Проте, згідно актуальної Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за гр. ОСОБА_2 зареєстровано право власності саме на об`єкт нерухомого майна «житловий будинок», що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 кв.м, а не на об`єкт незавершеного будівництва. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, що позивачка зверталась до органів податкової служби на проведення звірки для застосування пп.«ґ» пп.266.2.2 п.266.2 ст.266 ПК України до об`єкта житлової нерухомості, а саме: «житловий будинок», що знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 кв.м .

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник відповідача в судовому засіданні, проти задоволення позову заперечила та просила суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 07 лютого 2017 року ОСОБА_3 відповідно до договору дарування подарувала ОСОБА_2 частку житлового будинку за номером АДРЕСА_2 . Житловий будинок, частка якого відчужується за цим договором, має житлову площу 215,96 кв.м., загальна площа 714,45 кв.м., (а.с. 10-12).

08 лютого 2017 року ОСОБА_3 відповідно до договору дарування подарувала ОСОБА_2 частку житлового будинку за номером АДРЕСА_2 . Житловий будинок, частка якого відчужується за цим договором, має житлової площі 215,96 кв.м., загальна площа 714,45 кв.м., (а.с. 13-15).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_2 є власником житлового будинку загальною площею 714,45 кв.м. та житловою площею 215,96 кв.м., (а.с. 68-71).

03 квітня 2024 року Головним управлінням ДПС у Закарпатській області прийнято податкове повідомлення-рішення № 0-0713-UA0054940, яким визначено суму податкового зобов`язання за 2022 рік у сумі 28 250,75 грн по платежу «Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості» на нерухоме майно загальною площею об`єкту 714.45 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 (житловий будинок), (а.с. 5).

Не погодившись із податковим повідомленням-рішенням відповідача позивач звернулася до суду.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Відповідно до статті 1 ПК України Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до підпункту 266.2.1 пункту 266.2 статті 266 ПК України об`єктом оподаткування податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, є житлова та нежитлова нерухомість, в тому числі її частка.

Платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості (підпункт 266.1.1 пункту 266.1 статті 266 ПК України).

Відповідно до положень підпункту 266.3.1 та 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 ПК України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток. База оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності.

Відповідно до положень підпункту 266.7.1 пункту 266.7 статті 266 ПК України обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів житлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості у такому порядку: а) за наявності у власності платника податку одного об`єкта житлової нерухомості, в тому числі його частки, податок обчислюється, виходячи з бази оподаткування, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку; б) за наявності у власності платника податку більше одного об`єкта житлової нерухомості одного типу, в тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпунктів "а" або "б" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку; в) за наявності у власності платника податку об`єктів житлової нерухомості різних видів, у тому числі їх часток, податок обчислюється виходячи із сумарної загальної площі таких об`єктів, зменшеної відповідно до підпункту "в" підпункту 266.4.1 пункту 266.4 цієї статті, та відповідної ставки податку; г) сума податку, обчислена з урахуванням підпунктів "б" і "в" цього підпункту, розподіляється контролюючим органом пропорційно до питомої ваги загальної площі кожного з об`єктів житлової нерухомості.

За наявності у власності платника податку об`єкта (об`єктів) житлової нерухомості, у тому числі його частки, що перебуває у власності фізичної чи юридичної особи - платника податку, загальна площа якого перевищує 300 квадратних метрів (для квартири) та/або 500 квадратних метрів (для будинку), сума податку, розрахована відповідно до підпунктів "а"-"г" підпункту 266.7.1 цього пункту, збільшується на 25000 гривень на рік за кожен такий об`єкт житлової нерухомості (його частку) (підпункт 266.7.1-1 пункту 266.7 статті 266 ПК України).

База оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, які перебувають у власності фізичних осіб, обчислюється контролюючим органом на підставі даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, що безоплатно надаються органами державної реєстрації прав на нерухоме майно та/або на підставі оригіналів відповідних документів платника податків, зокрема документів на право власності (підпункт 266.3.2 пункту 266.3 статті 266 ПК України).

За змістом підпункту 266.4.2 пункту 266.4 статті 266 ПК України сільські, селищні, міські ради встановлюють пільги з податку, що сплачується на відповідній території, з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності фізичних або юридичних осіб, громадських об`єднань, благодійних організацій, релігійних організацій України, статути (положення) яких зареєстровані у встановленому законом порядку, та використовуються для забезпечення діяльності, передбаченої такими статутами (положеннями).

Пільги з податку, що сплачується на відповідній території з об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, для фізичних осіб визначаються виходячи з їх майнового стану та рівня доходів.

Пільги з податку, що сплачується на відповідній території з об`єктів нежитлової нерухомості, встановлюються залежно від майна, яке є об`єктом оподаткування.

Базовий податковий (звітний) період дорівнює календарному року (підпункт 266.6.1 пункту 266.2 статті 266 ПК України).

Судом встановлено, що 07 лютого 2017 року ОСОБА_3 відповідно до договору дарування подарувала ОСОБА_2 частку житлового будинку за номером АДРЕСА_2 . Житловий будинок, частка якого відчужується за цим договором, має житлову площу 215,96 кв.м., загальну площу 714,45 кв.м., (а.с. 10-12).

08 лютого 2017 року ОСОБА_3 відповідно до договору дарування подарувала ОСОБА_2 частку житлового будинку за номером АДРЕСА_2 . Житловий будинок, частка якого відчужується за цим договором, має житлову площу 215,96 кв.м., загальну площу 714,45 кв.м., (а.с. 13-15).

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна ОСОБА_2 є власником житлового будинку загальною площею 714,45 кв.м. та житловою площею 215,96 кв.м., (а.с. 68-71).

На підставі права власності та у відповідності до підпункту 266.7.2 пункту 266.7 статті 266 ПК України відповідачем 03 квітня 2024 року сформовано податкове повідомлення-рішення № 0-0713-UA0054940, яким визначено суму податкового зобов`язання за 2022 рік у сумі 28 250,75 грн по платежу «Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості» на нерухоме майно загальною площею об`єкту 714.45 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 (житловий будинок), (а.с. 5).

Відповідно до частини першої статті 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються Законом України від 01 липня 2004 року № 1952-ІV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон №1952).

Пунктом 1 частини першої статті 2 Закону №1952 встановлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з частиною другою статті 331 Цивільного кодексу України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна).

Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації.

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна). У разі необхідності особа, зазначена в абзаці першому цієї частини, може укласти договір щодо об`єкта незавершеного будівництва після проведення державної реєстрації права власності або спеціального майнового права на нього відповідно до закону (частина третя статті 331 Цивільного кодексу України).

Отже, об`єкти незвершеного будівництва не визначені нормами ПК України як об`єкти оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Проте, згідно актуальної Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за громадянином ОСОБА_2 зареєстровано право власності саме на об`єкт нерухомого майна «житловий будинок», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 кв.м., а не на об`єкт незавершеного будівництва.

З огляду на зазначене, підстави для скасування податкового повідомлення-рішення від 03 квітня 2024 року №0-0713-UA0054940 на суму 28250,75 грн за звітний період 2022 рік відсутні.

Згідно з підпунктом 266.7.3 пункту 266.7 статті 266 ПК України платники податку мають право звернутися з письмовою заявою до контролюючого органу за своєю податковою адресою для проведення звірки даних щодо: об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності платника податку; розміру загальної площі об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, що перебувають у власності платника податку; права на користування пільгою із сплати податку; розміру ставки податку; нарахованої суми податку.

У разі виявлення розбіжностей між даними контролюючих органів та даними, підтвердженими платником податку на підставі оригіналів відповідних документів, зокрема документів на право власності, контролюючий орган за своєю податковою адресою платника податку проводить перерахунок суми податку і надсилає (вручає) йому нове податкове повідомлення-рішення. Попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним).

Однак, ОСОБА_1 не зверталася до контролюючого органу в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 в порядку підпункту 266.7.3 пункту 266.7 статті 266 ПК України щодо проведення звірки даних з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за звітній період 2022 рік.

Відповідно до підпункту «ґ» підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 ПК України встановлено, що не є об`єктом оподаткування податком на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, житлова нерухомість непридатна для проживання, у тому числі у зв`язку з аварійним станом, визнана такою згідно з рішенням сільської, селищної, міської ради.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, що позивачка зверталась до органів податкової служби на проведення звірки для застосування підпункту «ґ» підпункту 266.2.2 пункту 266.2 статті 266 ПК України до об`єкта житлової нерухомості, а саме: «житловий будинок», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 м2 .

При цьому, твердження позивачки про те, що «житловий будинок», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 714,45 м2 непридатний для проживання, оскільки є недобудованим спростовується відсутністю доказів щодо звернення позивачки до реєстратора для виправлення вказаної помилки з моменту вчинення реєстрації у 2017 році по сьогоднішній час.

Як вже зазначалось вище, відповідно до приписів статті 266 ПК України, податковий орган при формуванні сум податку податків на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки керується даними, наявними у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Тобто, податковим органом не було допущено протиправних дій при формуванні оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, оскільки відповідач керувався наявною у реєстрі інформацією, а позивачкою, в свою чергу, не було вчиненого жодних дій щодо вчасної актуалізації такої інформації.

Крім того, у позовній заяві позивач зазначає, що будинок непридатний для проживання, оскільки є недобудованим, що вже встановлювалось рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 17.12.2020 у справі №260/2395/20.

Однак, рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року у справі №260/2395/20, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення з огляду на те, що 08 лютого 2017 року право власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 у ОСОБА_3 припинено.

Судом у рішенні від 17 грудня 2020 року у справі № 260/2395/20 зауважено, що згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 29 травня 2020 року № 9769, житловий будинок є незвершеним будівництвом, ступінь готовності якого складає 51% та на день проведення дослідження є непридатним для проживання, тобто житлом не являється. Однак, висновок експерта стосується 2020 року.

Згідно з актуальною інформацією з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на момент прийняття оскаржуваного податкового повідомлення - рішення ОСОБА_2 є власником саме житлового будинку загальною площею 714,45 кв. м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , а не власником об`єкта незавершеного будівництва.

Враховуючи вищенаведене, податкове повідомлення-рішення від 03 травня 2024 року №0-0713-UA0054940 сформоване податковим органом у порядок та спосіб, встановлений законом та відповідно до інформації наявної у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є обґрунтованим та не підлягає скасуванню.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами частини другоїстатті 77 КАС Українипередбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України та зважаючи на доводи адміністративного позову, суд дійшов висновку про безпідставність позовних вимог та у задоволенні яких слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати, у відповідності до статті 139 КАС України, не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяТ.В.Скраль