Справа № 240/16655/24
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2024-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 вересня 2024 року м. Житомир справа № 240/16655/24

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки за період 2021-2024 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 02 січня 2024 року;

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати одноразової грошової допомоги при звільненні, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 02 січня 2024 року, у розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби, у зв`язку зі звільненням з військової служби за станом здоров`я;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки за період 2021-2024 роки, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 02 січня 2024 року;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити одноразову грошову допомогу при звільненні з урахуванням фактично виплачених сум, виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби 02 січня 2024 року у розмірі 50 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби військовослужбовців, які звільняються з військової служби за станом здоров`я.

До позовної заяви додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду обґрунтовану тим, що позивач не одержував письмове повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні, а тому датою, коли йому стало відомо про порушення права на отримання всіх належних виплат при звільненні, позивач вважає дату отримання належної відповіді на адвокатський запит - 28 червня 2024 року.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) з`ясовуючи чи позов подано у строк, установлений законом, суд враховує таке.

За змістом частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України військова служба є публічною службою у розумінні КАС України. Водночас положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

В судовій практиці усталеним є підхід щодо застосування приписів Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин щодо проходження публічної служби, у яких виник спір. Такий підхід відповідає висновкам Конституційного Суду України, сформульованим у рішенні від 07 травня 2002 року № 8-рп/2002, за змістом якого при розгляді та вирішенні конкретних справ, пов`язаних зі спорами щодо проходження публічної служби, суд, встановивши відсутність у спеціальних законах норм, може застосовувати норми КЗпП України, у якому визначені основні трудові права працівника.

Такі правовідносини регулюються положеннями статті 233 КЗпП України.

Вирішуючи заявлене клопотання суд враховує, що Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частину, зокрема, другу статті 233 КЗпП України було викладено у новій редакції, згідно з якою із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Оскільки у позовній заяві позивач наполягає на непроведенні повного розрахунку при звільненні на підставі наказу ІНФОРМАЦІЯ_1 від 02 січня 2024 року № 2 та виключенні зі списків особового складу ІНФОРМАЦІЯ_1 з 02 січня 2024 року, спірні правовідносини склались щодо непроведення належного розрахунку при звільненні з військової служби, щодо яких застосовується тримісячний строк звернення до суду, який починає перебіг з дня одержання письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені при звільненні.

Порушуючи питання поновлення строку звернення до адміністративного суду позивач посилається на лист відповідача від 28 червня 2024 року № 10/6271, однак з доданих до позовної заяви доказів не видається можливим достеменно з`ясувати дату отримання цієї відповіді. Так само, зазначаючи про те, що зі змісту наказу начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 від 02 січня 2024 року № 2-РС неможливо було встановити проведення повного розрахунку при звільненні, позивач додає до позову непридатні для прочитання та з`ясування змісту копії витягу із цього наказу, відповіді від 14 березня 2024 № 10/1365 та поштового конверту.

Тож ані перевірити, ані підтвердити/спростувати обставини, на які покликається позивач в обґрунтування поважних причин пропуску строку звернення до суду із заявленими вимогами, не видається можливим.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частина друга статті 79 та частина четверта статті 161 КАС України зобов`язують позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). Ці норми кореспондуються із закріпленим у частині першій статті 77 КАС України процесуальним обов`язком кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки в порушення вимог частини шостої статті 161 КАС України позивачем не додано до позовної заяви належних доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, позовну заяву належить залишити без руху з наданням позивачу строку у десять днів для усунення її недоліків шляхом подання належних доказів на підтвердження поважності причин його пропуску, які б дозволяли беззаперечно встановити ті обставини, на які покликається позивач у своїх доводах.

Керуючись статтями 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько