Справа № 520/7248/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 вересня 2024 року справа № 520/7248/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Григоров Д.В.,

розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду зустрічного позову у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України з адміністративним позовом до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, в якому просить суд:

- стягнути до бюджету України з фізичної особи ОСОБА_1 суму податкового боргу в загальному розмірі 479 077,47 грн.

Ухвалою суд від 05.04.2024р. відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Надано відповідачу строк для подання відзиву на адміністративний позов. Ухвалою суду від 15.08.2024р. адміністративну справу прийнято до розгляду суддею Григоровим Д.В.

02.09.2024р. до суду відповідачем подано зустрічний адміністративний позов про скасування податкових повідомлень-рішень від 02.08.2023р №9, №9, №9, №9, №002336124 та акту від 16.06.2023р. №19056/20-40-24-09-04/.

Вирішуючи питання можливості прийняття до провадження зустрічного позову, суд зазначає наступне.

Відповідно ч. 1 та 2 ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Дослідивши зустрічну позовну заяву та додані до неї документи, суд доходить до висновку про необхідність залишення зустрічної позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимоги, встановленої ст.161 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, щодо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028,00 грн.

Судом встановлено, що позивачем заявлено позовні вимоги майнового характеру про скасування податкових повідомлень-рішень, а також одну позовну вимогу немайнового характеру про скасування акту.

Податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС в Харківській області від 02.08.2023р. №9, №9, №9, №9, №9 винесені на загальну суму - 442 294,61.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

З матеріалів зустрічної позовної заяви вбачається, що позивачем доказів сплати судового збору суду не надано.

Таким чином суд зазначає, що позивачу за подання зустрічної позовної заяви необхідно сплатити судовий збір у сумі 5307,53 грн.(442 294,61*1,5%)*0,8) за позовні вимоги майнового характеру, а також 968,96 грн. (1211,20 *0,8) за позовну вимогу немайнового характеру.

Крім того, відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Верховний Суд в постанові від 27.01.2022р. по справі №160/11673/20 зазначив, що процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Також, вказано, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

За змістом зустрічної позовної заяви позивач просить скасувати, зокрема, податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.08.2023р. №9, №9, №9, №9, №9.

Що стосується процедури досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), судом доказів звернення до контролюючого органу зі скаргою на зазначені податкові повідомлення-рішення, визначеною нормами Податкового кодексу України, не встановлено.

Таким чином, враховуючи, що до суду позивач звернувся 02.09.2024р., шестимісячний строк звернення до суду стосовно оскарження податкових повідомлень-рішень ГУ ДПС у Харківській області від 02.08.2023р. №9, №9, №9, №9, №9 ним пропущено.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч.ч. 1,2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачу слід запропонувати надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зустрічним адміністративним позовом.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 177, 178, 241, 243, 256 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби Україниа до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити недоліки зустрічної позовної заяви, а саме:

- надати до суду платіжний документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 6276,49 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин пропуску такого строку з урахуванням висновків цієї ухвали.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків зустрічної позовної заяви - протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами, що не перешкоджає зверненню до суду як із зустрічною позовною заявою, так і позовною заявою в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Григоров