Справа № 160/14366/24
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 червня 2024 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати постанову про накладення штрафу №15 від 17.04.2024 року Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про порушення Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» п.6 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та п.3 ч.4 ст.15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».
Позовна заява обґрунтована посиланнями на протиправність постанови відповідача від 17.04.2024 року №15. Позивач зазначає, що 05.04.2024 року отримав від відповідача вимогу від 21.03.2024 року №вих-5.1/4228, в якій повідомлено про проведення перевірки з 08.04.2024 року по 11.04.2024 року вимагалось прибути в ці дати та надати документи. Позивач направив відповідачу лист від 11.04.2024 року, в якому вказав про необхідність повідомлення якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка, в чому полягають виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені, на підставі яких розпорядчих документів відповідача проводиться перевірка та кому доручено її проводити. Однак, відповідач в подальшому надіслав позивачу спірну постанову, констатувавши невиконання вимог посадових осіб відповідача.
28 серпня 2024 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом зареєстровано пояснення, які надійшли від представника відповідача в підсистемі «Електронний Суд». Відповідач повторює доводи відзиву.
Вирішуючи питання про прийняття відзиву та пояснень відповідача суд виходить з того, що офіційне з`ясування всіх обставин, повнота та всебічність судового розгляду, а також змагальність мають визначальне значення для правильного вирішення спору по суті. В свою чергу встановлені строки вчинення процесуальних дій призначені передусім для забезпечення дотримання прав та законних інтересів учасників справи, забезпечення їм можливості належним чином реалізовувати наявні процесуальні повноваження. В цій справі відзив та пояснення позивачу були надані, забезпечено можливість відреагувати на них, що реалізовано шляхом подання пояснень від 29.08.2024 року, при цьому позивач не просив продовжити йому строк для підготовки пояснень та не зазначав, що через дії відповідача не має можливості повною мірою представити власну позицію. Відповідно, процесуальні права позивача не були обмежені або порушені в зв`язку з поданням відзиву з пропуском відповідного строку, сам позивач, стверджуючи про факт порушення, не обґрунтував реальності обмеження його процесуальних можливостей в зв`язку з цим. При цьому слід зазначити, що для подання саме пояснень у справі національним законодавством строку не встановлено. В свою чергу долучення відзиву та пояснень до матеріалів справи та їх врахування є необхідним для повного та всебічного з`ясування обставин справи, забезпечення сторонам змагальності та виконання завдання адміністративного судочинства. Отже, суд вважає за необхідне прийняти та врахувати подані відзив та пояснення при вирішенні спору по суті, оскільки неприйняття до уваги позиції сторони з формальних міркувань та без реальних негативних наслідків для іншої сторони являло б собою обмеження змагальності.
Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
15 березня 2024 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Чернігівській області складено Акт перевірки характеристик продукції №008/24. перевірку проведено в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ФОП ОСОБА_1 у м. Чернігів. Цим актом виявлено порушення вимог законодавства параметрами трьох видів продукції (світлодіодні лампи), а також порушення щодо відсутності на веб-сайті необхідної інформації. Додатком №1 до цього акту є інформація щодо ідентифікації продукції, а додатком №2 інформація щодо ланцюга постачання продукції, які викладені у формі таблиці. Згідно додатку №2 продукція «світлодіодна лампа ТМ «LUXEL» модель А60, LED-060-N24, 10 Вт, Е27, 4000К 12-24В імпортована позивачем, виробником є китайська фірма. Документом що засвідчує одержання продукції є видаткова накладна від 24.11.2023 року №АН-0000264. Згідно такої накладної ФОП ОСОБА_1 , серед іншого, придбала відповідні лампи (п. №24) у ФОП ОСОБА_2 . Ця особа в Додатку №2 до акту вказана як розповсюджувач.
При цьому в тексті акту щодо цієї одиниці продукції встановлено 2 порушення: перше - пп. 3.1. п. 3 Додатку 2 «Вимоги щодо інформації про лампи» «Технічний регламент щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 року №734, що втілилося в тому, що на такій лампі на упаковці, в супровідній документації та на веб-сайті відсутня інформація щодо вимог: кількість циклів вимикання до передчасного виходу лампи з ладу, розміри лампи у міліментрах (довжина та діаметр), заявлена еквівалентна потужність лампи розжарювання не відповідає величині, зазначеній у Таблиці 6 світлового потоку лампи, яка знаходиться на упаковці; друге пп. 3.2. п. 3 Додатку 2 «Вимоги щодо інформації про лампи» «Технічний регламент щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 року №734, що втілилося в тому, що на веб-сайті: www.luxel.ua з вільним доступом відсутня інформація про зазначену світлодіодну лампу.
21 березня 2024 року відповідач направив позивачу вимогу за вих №Вих-5.1/4228 (далі Вимога). У Вимозі вказано, що іншим управлінням Держпродспоживслужби виявлено факти введення в обіг на споживчий ринок продукції (лампи), яка не відповідає вимогам законодавства, а згідно супровідної документації імпортером цієї продукції є позивач. Відповідачем прийнято рішення про проведення позапланової (за ланцюгом постачання) перевірки позивача за місцем знаходження органу ринкового нагляду за адресою: м. Дніпро, вул. Філософська, 39-А з 08.04.2024 року по 11.04.2024 року. На підставі вищезазначеного позивачу необхідно з`явитися у термін з 08.04.2024 року по 11.04.2024 року о 10:00 годині до відповідача для прийняття участі у позаплановій перевірці характеристик продукції.
Також вимогою вказано позивачу надати декларації про відповідність відповідної продукції, супровідну документацію, документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг, а також реєстраційні документи позивача. В наявності застереження, що невиконання законних вимог призведе до застосування санкцій.
Листом від 11.04.2024 року №9/11-04-24, який відповідачем отримано в цей же день згідно вхідного штампу, позивач повідомив, що Вимогу отримав 05.04.2024 року, а також зазначив, що у Вимозі не вказано у якого суб`єкта проводилась попередня перевірка, як він пов`язаний з позивачем, в чому полягають виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені, на підставі чого проводиться перевірка та кому доручено її проводити. Позивач не заперечив право на проведення перевірки, однак в межах та у відповідності до вимог законодавства.
Наказом від 11.04.2024 року №238-ПО відповідач на підставі Акту перевірки продукції від 15.03.2024 року №008/24 Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області призначив позапланову перевірку характеристик продукції: світлодіодна лампа ТМ LUXEL, А60, Е27, 10W, 4000К, LED-060-N24, 12-24V, 50 Hz? 0123 у позивача у строк з 11.04.2024 року по 16.04.2024 року. Предметом перевірки є дотримання вимог законодавства про державний ринковий нагляд.
Направленням на проведення перевірки від 11.04.2024 року №246 працівникам відповідача доручено провести позапланову перевірку характеристик продукції, предмет перевірки: лампи неспрямованого випромінення, місце розташування продукції: позивач, термін проведення перевірки: з 11.04.2024 року до 16.04.2024 року. Підставою перевірки є Акт перевірки продукції від 15.03.2024 року №008/24 Головного управління Держпродспоживслужби в Чернігівській області.
Постановою відповідача про накладення штрафу від 17.04.2024 року №15 за результатами розгляду акту перевірки характеристик продукції від 11.04.2024 року №000647 та протоколу про виявлене(і) порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» від 11.04.2024 року №000647 встановлено, що позивач порушив вимоги п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та п. 3 ч. 4 ст. 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Постановлено позивачу сплатити штраф у розмірі 170000,00 грн.
Вважаючи Постанову відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд зазначає наступне.
Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02.12.2010 року №2735-VI (далі Закон №2735-VI) встановлені вимоги - вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами;
орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, державний колегіальний орган, що визначається відповідно до цього Закону (далі - орган ринкового нагляду). У разі якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" повноваження також через свої територіальні органи, термін "орган ринкового нагляду" позначає також його територіальні органи;
державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам;
сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закон №2735-VI метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону №2735-VI з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування) (п. 4), вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (п. 11).
Пунктом 3 ч. 1 ст. 15 Закону №2735-VI встановлено, що посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, мають право вимагати від суб`єктів господарювання надання документів і матеріалів, необхідних для здійснення ринкового нагляду, одержувати копії таких документів і матеріалів. За згодою органу ринкового нагляду документи і матеріали, необхідні для здійснення ринкового нагляду, їх копії можуть надаватися йому мовою оригіналу або іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, якщо ця мова є зрозумілою для посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. У разі якщо оригінали таких документів і матеріалів складені іншою мовою, ніж мова діловодства та документації державних органів, на вимогу органів ринкового нагляду суб`єкти господарювання зобов`язані у строк не більше ніж тридцять робочих днів за власний рахунок забезпечити їх переклад мовою діловодства та документації державних органів в обсязі, необхідному для здійснення ринкового нагляду.
За п. 1 ч. 1 ст. 22 Закону №2735-VI заходами ринкового нагляду є: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування)
Згідно з ч. 1-4 ст. 23 Закону №2735-VI під час проведення перевірок характеристик продукції проводиться перевірка документів, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, за результатами яких приймається рішення про відбір та експертизу (випробування) зразків продукції, про що зазначається в акті, підготовленому відповідно до вимог статті 23-1 цього Закону.
При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.
Відповідно до ч. 5 ст. 23 Закону №2735-VI перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів (рішень) органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази (рішення) та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Частинами 1-5 ст. 23-1 Закону №2735-VI встановлено, що для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція.
На підставі наказу оформляється направлення на проведення перевірки, яке підписується керівником органу ринкового нагляду або його заступником із зазначенням його прізвища, імені та по батькові і засвідчується печаткою відповідного органу.
У направленні на проведення перевірки зазначаються:
а) найменування органу ринкового нагляду, що здійснює перевірку;
б) номер і дата наказу, на виконання якого здійснюється перевірка;
в) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції);
г) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо);
ґ) підстави для проведення перевірки;
д) список посадових осіб органу ринкового нагляду, які беруть участь у здійсненні перевірки, із зазначенням їх посади, прізвища, імені та по батькові;
е) список осіб, які залучаються до здійснення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону;
є) дата початку та дата закінчення перевірки;
ж) тип перевірки (планова або позапланова);
з) інформація про проведення попередньої перевірки (тип перевірки, дата початку та строк її здійснення).
Направлення є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення перевірки.
Посадова особа органу ринкового нагляду не має права здійснювати перевірку без направлення на проведення перевірки та службового посвідчення.
За результатами здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції посадова особа органу ринкового нагляду складає акт, який повинен містити такі відомості:
а) найменування органу ринкового нагляду, а також посади, прізвища, імена та по батькові посадових осіб, які здійснили відповідний захід;
б) дату та номер складання акта;
в) місце розміщення продукції (найменування та адреса об`єкта, де розміщується продукція (магазин, ринок тощо);
г) найменування юридичної особи, її місцезнаходження або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, у тому числі фізичної особи - підприємця, її місце проживання, телефон, інші відомості, що дають змогу ідентифікувати осіб, що є виробниками, уповноваженими представниками, імпортерами або розповсюджувачами відповідної продукції;
ґ) тип перевірки (планова або позапланова);
д) предмет перевірки (вид (тип), категорія та/або група продукції);
е) прізвища, імена та по батькові осіб, які залучаються до проведення перевірки відповідно до пункту 7 частини першої статті 15 цього Закону.
Посадова особа органу ринкового нагляду зазначає в акті детальний опис порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки, з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу ринкового нагляду, які здійснювали перевірку, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо здійснення перевірки є невід`ємною частиною акта органу ринкового нагляду.
У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи підписати акт посадова особа органу ринкового нагляду вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі, у тому числі фізичній особі - підприємцю, або уповноваженій нею особі в останній день перевірки, а другий зберігається в органі ринкового нагляду.
Відповідно до п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 11 Закону України «Про загальну безпечність харчової продукції» від 02.12.2010 року № 2736-VI (далі Закон №2736-VI) державний ринковий нагляд за додержанням виробниками та розповсюджувачами продукції загальної вимоги щодо безпечності продукції забезпечується шляхом здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції при її ввезенні на митну територію України.
Організація та порядок здійснення державного ринкового нагляду, а також державного контролю продукції під час її ввезення на митну територію України визначаються Законом України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та Митним кодексом України.
Згідно з п. 3 ч. 4 ст. 15 Закону №2736-VI до виробника або розповсюджувача застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі: створення перешкод шляхом недопущення (вчинення протидії, загрози безпеці) до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 і від 3 травня 2022 р. № 550» від 11 серпня 2023 року №852 поновлено здійснення заходів державного ринкового нагляду та державного контролю нехарчової продукції щодо побутових ламп неспрямованого випромінення в частині їх відповідності вимогам Технічного регламенту щодо вимог до екодизайну для побутових ламп неспрямованого випромінення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 року № 734 і Технічного регламенту щодо встановлення системи для визначення вимог з екодизайну енергоспоживчих продуктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.10.2018 року №804.
Застосовуючи вищевикладені нормативні положення до обставин цієї справи суд зазначає наступне.
Суть спору в цій справі зводиться до того, що на Вимогу відповідача прибути та надати документи позивач направив відповідачу лист, зміст якого зводиться до уточнення питань, пов`язаних з проведенням перевірки, документи надано не було, представник позивача до відповідача для сприяння перевірці не прибув.
Суд зазначає, що Вимога позивачу направлена в порядку п. 3 ч. 1 ст. 15 Закону №2735-VI. За змістом вимоги від позивача вимагалося прибути до відповідача, а також згідно п. 1-6 ч. 7 ст. 23 Закону №2735-VI надати необхідні документи. Вимога датована 18.03.2024 року, позивачем вона отримана 05.04.2024 року, Вимогою передбачалась явка позивача з 08.04.2024 року по 11.04.2024 року та надання відповідних документів. Тобто, позивач отримав Вимогу своєчасно та в цілому мав можливість виконати її, зауваження позивача в цій справі не стосувалися своєчасності та строків надання відповідних документів (наприклад, що позивач не встигає підготувати затребувані документи і тому їх не надає), натомість позивач адресував свої зауваження існуванню правових підстав для виконання вимог відповідача як таких.
Так, позивач просив повідомити якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка, в чому полягають виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені, на підставі яких розпорядчих документів проводиться перевірка та кому доручено її проводити.
Суд зазначає, що єдиною обставиною, що уможливлює поведінку, яка зводиться до ненадання на Вимогу затребуваних документів та невчинення визначених дій, може бути лише існування у Вимозі таких недоліків, які об`єктивно та поза розумним сумнівом позбавляють можливості її виконати (наприклад, відсутність підстав для формування Вимоги, недостатня конкретність вимоги, несвоєчасність направлення та отримання Вимоги і тд).
Суд констатує, що питання, які порушив позивач в своєму листі від 11.04.2024 року №9/11-04-24, не є такими, що мають значення для можливості належним чином виконати Вимогу, оскільки не впливають на можливість повного та об`єктивного сприйняття її змісту. При цьому суд зауважує, що не кожне зауваження чи запитання, яке підіймається в зв`язку з отриманням Вимоги, має характер об`єктивної перешкоди, таку об`єктивну значущість має обов`язок довести позивач як фактичну обставину справи згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Так, позивач вказав, що йому необхідно повідомити якого суб`єкта стосувалась попередня перевірка. Водночас, позивач жодним чином не обґрунтував яким чином обізнаність про цю обставину (яка при цьому стосується стороннього суб`єкта господарювання) позбавляє позивача можливості надати документи щодо конкретної продукції, імпортером якої був позивач (світлодіодна лампа ТМ LUXEL, A60, E27, 10W, 4000K, LED-060-N24, 12-24V, 50Hz, 0123). Тобто, позивач імпортував конкретну товарну позицію лампу з визначеними характеристиками. Перевірці підлягає ця продукція як така (усі товари, які відповідають вказаній характеристиці, імпортером яких при цьому був саме позивач), що є визначальним в цьому аспекті. Так, якби перевірці підлягала конкретна партія товару (а не вся продукція), дійсно об`єктивно доцільним було б встановити на якого покупця позивач реалізував цей товар, адже потенційно одна й та ж товарна позиція може імпортуватися від різних постачальників та реалізовуватися різним покупцям на внутрішньому ринку. Однак в цій справі перевірялась продукція як така. Отже, навіть якщо позивач імпортував цю товарну позицію в декількох експортерів за межами України та реалізовував її декільком покупцям на території України, він в будь-якому випадку має обов`язок надати відомості про всі відповідні партії товарів, оскільки перевіряється уся відповідна продукція (усі лампи конкретного виду, які імпортовано позивачем). Це логічно узгоджується з метою правового регулювання спірних правовідносин, оскільки таке регулювання спрямовано на безпечність товарів на ринку, а тому не має визначального значення яка конкретно партія звідки імпортована та на кого реалізована, якщо йдеться про товар, який є небезпечним - вся така продукція має бути перевірена. Відповідно, перевіряючи безпечність ламп з конкретними характеристиками (технічні характеристики та ознака імпорту позивачем), відповідач достатньою мірою конкретизував продукцію, яку має намір перевірити. В свою чергу зауваження позивача на Вимогу має формальний характер та спрямоване на створення видимості існування підстав для невиконання законних вимог відповідача.
Також позивач вказав, що йому не повідомлено, яким чином відповідний суб`єкт, в якого проведено перевірку в Чернігівській області, пов`язаний з позивачем. Таке зауваження також має формальний характер, оскільки позивачу повідомлено, що він є імпортером продукції, яка не відповідає вимогам законодавства. Обґрунтованим могло б бути, наприклад, зауваження, яке стосувалось того, що позивач взагалі ніколи не імпортував таку продукцію. В свою чергу ринкова економіка передбачає можливість необмеженого перепродажу продукції, через що очевидно та логічно, що суб`єкт, в якого виявлено небезпечну продукцію, може взагалі не бути пов`язаним з її імпортером, оскільки товар може бути перепроданий необмежену кількість разів. В свою чергу властивість позивача як імпортера такої продукції є унікальною (певний товар імпортовано в Україну лише раз), оскільки саме він забезпечив її потрапляння на внутрішній ринок.
Також позивач вказав, що йому не повідомлено, в чому полягають виявлені порушення та які вимоги технічної документації були порушені. Однак вимога зазначати такі відомості національним законодавством не передбачена. Позивач не є суб`єктом вторинного контролю за висновками контролюючого органу, при цьому отримавши твердження контролюючого органу про те, що позивач імпортував небезпечну продукцію, єдиним розумним та добросовісним варіантом поведінки позивача є сприяння контролюючому органу в з`ясуванні (та навіть можливому спростуванні) відповідних обставин. Натомість ненадання без поважних та обґрунтованих підстав документів щодо продукції, стосовно якої наявні відомості про її небезпечність, не є належним варіантом поведінки та явно не сприяє у виконанні мети правового регулювання спірних правовідносин.
Також позивач вказав, що йому не повідомлено на підставі чого проводиться перевірка та кому доручено її проводити, однак законодавство не пов`язує обов`язок позивача виконати Вимогу з наданням відповідних документів, при цьому в цій справі йшлося про прибуття керівника позивача до відповідача, що явно сприяє усуненню відповідних сумнівів. Прикметно, що 11.04.2024 року представник позивача особисто прибув до відповідача та здав в канцелярію відповідний лист, тобто мав розумну можливість виконати Вимогу шляхом забезпечення представництва позивача перед відповідачем для з`ясування відповідних обставин (не з`явитися до канцелярії, а прибути до посадової особи, для прийняття участі у перевірці характеристик продукції, як було вказано у Вимозі).
При цьому слід зазначити, що законодавством не передбачено можливість формування таких вимог виключно в межах процедури перевірки. А зміст суспільних відносин логічно свідчить, що такі вимоги можуть передувати рішенню про призначення перевірки, що буде прийнято саме на підставі обставин, встановлених шляхом направлення вимоги та отримання відповіді на неї разом з відповідними матеріалами та поясненнями по суті. В цій справі процедура перевірка не була призначена станом на дату формування Вимоги, в зв`язку з чим не існувало і підстав для долучення до Вимоги відповідних наказу та направлень. В свою чергу слід повторити, що законодавством не визначено підстав для невиконання Вимоги у вигляді недолучення наказу та направлень (навіть якби Вимога направлялась в межах перевірки). В нашій справі йшлося про первинне прибуття представника позивача з відповідними документами для проведення в подальшому перевірки. Позапланова перевірка була призначена в останній день строку, коли позивачу було вказано прибути з відповідними документами.
Тобто, позивач вірно вказував, що перевірка не може проводитись без наказу та направлення, однак не врахував, що Вимога направлена як передумова перевірки та без (і до) її призначення. Натомість позивач навів низку зауважень, які мають формальний характер та не свідчать про існування правомірних чи об`єктивних перешкод для невиконання Вимоги, конкретних нормативних положень на підтвердження правомірності обраного варіанту поведінки позивачем не наведено, в свою чергу судом констатується їх відсутність.
Отже, за обставин цієї справи позивачу направлено Вимогу, що оформлена та викладена згідно вимог законодавства, правомірних підстав чи об`єктивних перешкод для її невиконання не існувало, в зв`язку з чим вона підлягала виконанню в повному обсязі.
Зміст поведінки позивача в цій справі свідчить, що він вчинив саме невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. Така поведінка є підставою для відповідальності згідно п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI.
Посилання позивача на принцип гласності та участь особи у процесі прийняття рішення не узгоджуються з тим, що позивачу на вибір запропоновано 4 дні для реалізації права на таку участь. Нереалізація особою своїх прав з власної волі не є порушенням таких прав. В цій справі відсутнє обмеження права позивача на участь у прийнятті рішення щодо нього, сам позивач не вказав конкретний прояв поведінки відповідача, яка заважала позивачу бути заслуханим, в т.ч. 11.04.2024 року, коли представник позивача все ж прибув до відповідача (наприклад, що він намагався потрапити до відповідної посадової особи, однак не був допущений).
Щодо пропорційності заходів ринкового нагляду слід зазначити, що п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI не містить діапазону штрафної санкції, вона передбачена виключно у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Як наслідок, відповідач не має жодних правових підстав виходячи з будь-яких засад, в т.ч. пропорційності, змінювати розмір штрафної санкції, яка є абсолютно визначеною і не передбачає дискреції для суб`єкта застосування санкції.
Доводи позивача про ненаведення позивачем мотивів з приводу співвідношення змісту та характеру діяння, величини ступеня суспільної небезпеки скоєного позивачем правопорушення з суворістю найтяжчої з можливих санкції не узгоджуються з тим, що ані п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI, ані п. 3 ч. 4 ст. 15 Закону №2736-VI не містять «можливих санкцій», відповідна санкція є абсолютно визначеною (штраф передбачено лише в такому розмірі). При цьому слід критично оцінити звернення позивача до засади пропорційності, адже позивач зазначає про «скоєне правопорушення скаржником», однак основа правової позиції позивача зводиться до невизнання факту правопорушення як такого.
Суд підкреслює, що ненадання позивачем документів не є «процедурним порушенням», як вказував позивач, оскільки саме нормами ані п. 6 ч. 4 ст. 44 Закону №2735-VI, ані п. 3 ч. 4 ст. 15 Закону №2736-VI такі дії визначені як склад правопорушення, за яке наступає визначена відповідальність, адже не надавши на вимогу посадової особи відповідача документи позивач, з урахуванням наданої судом раніше правової оцінки, здійснив саме невиконання вимог відповідної посадової особи. В свою чергу в цій справі очевидно не може йтись про малозначність, оскільки йдеться про безпечність продукції, яку позивач імпортував та випустив на внутрішній ринок, а в подальшому з формальних підстав ухилився від надання документів щодо безпечності такої продукції на запит уповноваженого органу саме щодо безпечності такої продукції. Тобто, в спірних правовідносинах позивач вчинив саме ті дії, які малися на увазі законодавцем як підстава для відповідальності через їх значущість та небезпечність для суспільних відносин.
Також позивач звертав увагу на абзац 2 ч. 7 ст. 23 Закону №2735-VI, згідно якого орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції. Водночас, позивач не врахував, що цей абзац стосується лише документів, які вказані в першому абзаці цієї частини (а не всіх груп документів, які перераховані в інших частинах цієї статті).
Доводи позивача щодо обставин отримання протоколу жодним чином не заперечують факту вчинення позивачем правопорушення, за яке передбачено відповідальність, яка і була застосована до позивача. При цьому прикметно, що доводи позивача щодо відсутності опису вкладень не супроводжуються доказами на підтвердження того, що у відповідному поштовому відправленні були інші документи. Також слід зазначити, що обізнаність позивача про фіксацію порушень та можливості надати пояснення не зазнали жодних обмежень, адже як зазначав суд раніше позивачу ще Вимогою витребувано документи, відповідні пояснення позивач мав можливість надати після отримання Вимоги. В свою чергу згідно ст. 68 Конституції України незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. Отже, не існує жодних розумних підстав вважати, що позивач, не виконуючи Вимогу відповідача, не може бути притягнутий до відповідальності за невиконання такої вимоги або що він не мав можливості бути обізнаним про те, що дії, які він вчиняє, є протиправними, а за їх вчинення передбачено відповідальність.
Доводи позивача щодо природи спірної постанови як виконавчого документи стосуються порядку її виконання, в той час як предметом судового розгляду в цій справі є правова оцінка відповідної постанови як такої.
Узагальнено вищевикладене свідчить про безпідставність усіх доводів позовної заяви, а також відсутність інших підстав для задоволення позовної заяви.
Враховуючи викладене, підстави для задоволення позовної заяви відсутні.
Щодо розподілу судових витрат.
В зв`язку з відмовою у позові підстави для розподілу судових витрат відсутні.
У зв`язку з перебуванням судді Боженко Н.В. у відпустці, рішення ухвалено в перший робочий день судді 02 вересня 2024 року.
Керуючись ст. ст. 139-143, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНЖЕНЕРНІ СВІТЛОТЕХНІЧНІ ТЕХНОЛОГІЇ» до Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування постанови - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко