Справа № 725/7421/24
Суддя: Стоцька Л. А.
Дата ухвалення: 2024-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 725/7421/24
Номер провадження 2-а/725/70/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.08.2024 Першотравневий районний суд м.Чернівців в складі:

головуючого судді Стоцька Л. А.

за участю секретаря:Калинич Н. Р.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Палікиржа Л. В.

представника відповідача Бичкова І.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Чернівці матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Палікиржа Лілія Валеріївна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання незаконною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суд із вищевказаним позовом до відповідача.

В обґрунтування позову зазначив, що постановою №991 за справою про адміністративне правопорушення від 22.07.2024 року ОСОБА_1 притягнено до відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП. Так, відповідно до постанови, встановлено, що ОСОБА_1 , будучи військовозобов`язаним та перебуваючи на військовому обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 всупереч встановленим чиним законодавствам вимогам правил військового обліку, не з`явився для оновлення та подачі облікових даних (не повідомив про звільнення з Чернівецького транспортного фахового коледжу), тобто порушив вказані правила військового обліку в особливий період. Своїми протиправними винними діями ОСОБА_2 порушив вимоги абз. 7 ч. 3 ст.1 , абз.5 ч.10 ст. ЗУ «Про військовий обов`язок i військову службу», вимоги Додатку 2 до Порядку організації i ведення військового обліку, вчиненого в особливий період. Тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУпАП.

З винесеною Постановою ОСОБА_1 не погоджується та вважає її незаконною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

Так, відповідно до примітки ст. 210 КУпАП, положення статей 210, 210-1 цього Кодексу не застосовуються у разі можливості отримання держателем Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів персональних даних призовника, військовозобов`язаного, резервіста шляхом електронної інформаційної взаємодії з іншими інформаційно-комунікаційними системами, реєстрами (у тому числі публічними), базами (банками) даних, держателями (розпорядниками, адміністраторами), яких є державні органи.

Тобто, якщо Міністерство оборони Українии як держатель такого реєстру може отримати відомості про особу шляхом синхронізації з іншими державними електронними реєстрами, то особу не може бути притягнуто до відповідальності за неповідомлення таких відомостей.

Так, згідно ч. 3 ст. 14 ЗУ «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» органи ведення Реєстру одержують в електронному вигляді від:

5) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти i науки, - відомості зазначені у пунктах 16 i 16-1 частини першої статті 7 цього Закону.

Також, відповідно до п. 34 порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів з метою ведення персонального військового обліку державні органи, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації здійснюють:

надсилання у семиденний строк з дня видання наказу про прийняття на роботу (навчання), звільнення з роботи, завершення навчання (відрахування /з закладу освіти) до відповідних районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, відповідних підрозділів розвідyвальних органів повідомлень про зміну облікових даних призовників, військовозобов`язаних та резервістів .

Тобто, відповідно до вимог вищезазначеного Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, навчальні заклади повинні повідомляти територіальні центри комплектування та соціальної підтримки про студентів, які відраховані з навчання.

Kpiм того, ОСОБА_1 перебуває у ІНФОРМАЦІЯ_3 та 15.02.2023 р. зарахований у запас військовозобов`язаних i на сьогоднішній день у відповідача є доступ до інших реєстрів та баз даних.

Таким чином, враховуючи вищезазначені вимоги закону та оскільки Міністерство оборони України (в даному випадку ІНФОРМАЦІЯ_4 ), як держатель такого реєстру може отримати відомості про особу шляхом синхронізації з іншими державними електронними реєстрами, то особу не може бути притягнуто до відповідальності за неповідомлення таких відомостей.

Також, ОСОБА_1 , на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» у встановлений законом строк, а саме 19.05.2024 року уточнив свої облікові дані.

Окрім того, у оскаржуваній постанові дата народження позивача вказана як 08.06.2025 року замість вірної ІНФОРМАЦІЯ_5 . Також, протокол про адміністративне правопорушення складено 22.07.2024 року о 14 год. 25 хв. та розгляд і винесення постанови відбулося 22.07.2024 року о 14 год. 25 хв., тобто позивач був позбавлений можливості належним чином підготуватись до розгляду даної справи.

У поданому відзиві представник відповідача заперечував проти задоволення позову, вказуючи, що на даний час та на момент розгляду адміністративної справи відносно ОСОБА_1 строк дії воєнного стану в Україні продовжено та відповідно до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні: особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію. Позивач будучи військовозобов`язаним та перебуваючи на військовому обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 всупереч встановленим вимогам законодавства не з`являвся для оновлення та подачі облікових даних, тобто порушив правила військового обліку.

Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали поданий позов та просили його задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, з підстав викладених у відзиві.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши письмові докази у справі, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст.7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Суд вважає за необхідне зазначити, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.

КпАП України закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Згідно ст.245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, посади в яких комплектуються військовослужбовцями.

За визначенням у Законі України«Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Особливий період в Україні розпочався з 17.03.2014 року, коли було оприлюдненоУказ Президента України від 17.03.2014 № 303/2014«Про часткову мобілізацію».

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022в Україні введено воєнний стан, який триває на теперішній час.

Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Правила військового обліку визначені у Додатку № 2 до Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1487 від 30.12.2022, (далі - Правила) на виконання вимог ч. 5 ст. 33 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Підпунктом 8 пункту 1 Додатку 2 «Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» Порядку № 1487 визначено, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні особисто повідомляти в семиденний строк органам, в яких вони перебувають на військовому обліку, про зміну персональних даних, зазначених у статті 7 Закону України Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також надавати зазначеним органам документи, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації з підстав, визначених у статті 23 Закону України Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

Як було встановлено судом, 22.07.2024 року начальником ІНФОРМАЦІЯ_6 підполковником ОСОБА_3 винесено постанову серії ЧМТЦК №991 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , якою встановлено, що 22.07.2024 року о 14 год. 25 хв. ОСОБА_1 , будучи військовозобов`язаним та перебуваючи на військовому обліку військовозобов`язаних ІНФОРМАЦІЯ_2 всупереч встановленим чиним законодавствам вимогам правил військового обліку, не з`явився для оновлення та подачі облікових даних (не повідомив про звільнення з Чернівецького транспортного фахового коледжу), тобто порушив вказані правила військового обліку в особливий період. Своїми протиправними винними діями ОСОБА_2 порушив вимоги абз. 7 ч. 3 ст.1 , абз.5 ч.10 ст. ЗУ «Про військовий обов`язок i військову службу», вимоги Додатку 2 до Порядку організації i ведення військового обліку, вчиненого в особливий період. Тобто скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУпАП.

Суд бере до уваги те, що з матеріалів справи не вбачається, зокрема із протоколу та постанови, коли саме був звільнений ОСОБА_1 із Чернівецького транспортного фахового коледжу, що позбавляє суд перевірити, чи не пропущені строки притягнення останнього до адміністративної відповідальності.

Окрім того, в протоколі та постанові вказано дату народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , однак із паспорта останнього вбачається дата народження ІНФОРМАЦІЯ_5 .

Відповідно до ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Суд приймає до уваги також те, що протокол складено 22.07.2024 року та винесено постанову цього ж дня, а також твердження позивача про те, що його позбавлено права на належну підготовку до розгляду адміністративної справи.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний, має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Суд вважає за необхідне постанову скасувати та направити указану справу на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено судовий збір у сумі 605,60 грн. за подання адміністративного позову.

Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином з відповідача користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань підлягає стягненню 302,80 грн., що становить 50% сплаченого судового збору за позовну вимогу про скасування постанови.

Керуючись ст. ст. 2, 8, 9, 72-77, 241-246, 271, 272, 286 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Палікиржа Лілія Валеріївна, до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання незаконною та скасування постанови задовольнити частково.

Постанову №991 за справою про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП від 22.07.2024 року відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 скасувати та справу направити на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_7 , що розташоване в АДРЕСА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 302 грн. 80 коп.

У іншій частині вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не булаподанау встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної силипісля закінчення апеляційного розгляду справи.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Стоцька Л. А.