Справа № 580/6969/24
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення зустрічного позову без руху

02 вересня 2024 року справа № 580/6969/24 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаращенка В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження зустрічний позов ОСОБА_1 в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Черкаській області звернулось до суду з позовною заявою до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення з відповідача на користь бюджету податкового боргу в сумі 46272,21 грн.

Ухвалою від 22.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи без виклику сторін.

Відповідач подала до суду зустрічний позов в якому просить:

- поновити строки на оскарження рішень ГУ ДПС й подання позову , прийняти позовну заяву зі звільненням від судового збору , відкрити провадження й забезпечити мою участь через відеоконференцію з Маньківським районним судом ;

- визнати протиправними, скасувати рішення і стягнути в порядку додаткового судового рішення з відповідача кошти на відшкодування шкоди, заподіяними цими рішеннями, а саме :

- ППР № від 15.09.2020 з сумою штрафних санкцій 6800,00 грн.;

- Розпорядження №847-р від 17,09.2020 про анулювання ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями N 2000199;

- ППР № від 03.06.2021 з сумою штрафних санкцій 17000,00 грн.;

- ППР № від 03.06.2021 з сумою штрафних санкцій 1020,00 грн.;

- ППР № від 03.06.2021 з сумою штрафних санкцій 17000,00 грн.;

- ППР № від 03.06.2021 з сумою штрафних санкцій 5100,00 грн.

У відповідності до ч. 1, 2 ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши зміст зустрічного позову, суд приходить до висновку, що він не відповідає вимогам, встановленим до позовної заяви.

На підставі п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

На підставі ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Для оцінки дотримання строків звернення в суд з даним позовом щодо оскарження податкових повідомлень-рішень, суд застосовує висновки Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, викладені у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №500/2486/19, які обов`язкові для врахування судом відповідно до ч.5 ст.242 КАС України.

Верховний Суд зазначив, що КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Пунктом 56.18 ст.56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Верховний Суд у зазначеній постанові сформулював такий правовий висновок.

Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Суд врахував, що за наслідками адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення від 15.09.2020 № на суму 6800,00 грн., рішенням від 24.02.2021 №4374/6/99-00-06-03-02-06 ДПС України відмовила у його скасуванні.

За наслідками адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень від 03.06.2021 № на суму 17000,00 грн., № на суму 1020,00 грн., № на суму 17000,00 грн., № на суму 5100,00 грн., рішенням від 27.09.2021 №21892/6/99-00-06-03-02-06 ДПС України відмовила у їх скасуванні.

Разом з тим, позов направлений в суд засобами поштового зв`язку 07.08.2024. Тобто, з пропуском встановленого вищевказаними нормами місячного строку звернення в суд.

Стосовно посилання позивача на оскарження у судовому порядку строків прийняття ДПС України рішення за наслідками адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень від 03.06.2021 №, №, №, № (справа №580/158/22), суд зазначає, що відповідно до підп.56.17.3. п.56.17. ст.56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчується днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Отже, процедура адміністративного оскарження вказаних ППР закінчилась отриманням позивачем рішення ДПС України від 27.09.2021 №21892/6/99-00-06-03-02-06, а оскарження у судовому порядку строків прийняття цього рішення не свідчить про здійснення позивачем досудового порядку оскарження ППР.

Оскільки ПК України передбачає строк судового оскарження ППР протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження, вищевказане посилання позивача на судове оскарження строків прийняття ДПС України рішення за наслідками адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень від 03.06.2021 №, №, №, №, суд вважає необґрунтованим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк оскарження спірних ППР, а клопотання про поновлення цього строку є необґрунтованим.

Крім того, позивач пропустила строк оскарження розпорядження 17.09.2020 №847-р про анулювання ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями і матеріали позову не містять доказів поважності причин пропуску такого строку.

Ч.6 ст.161 КАС України визначений обов`язок позивача у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч наведеній нормі належних доказів поважності пропуску строку звернення в суд позивач не надала.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зважаючи на встановлені строки на звернення до суду, позивач має надати відповідно до вимог ч.6 ст.161 КАС України заяву про поновлення пропущеного строку з доказами на її підтвердження.

Суд також звертає увагу, що згідно п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч наведених вимог процесуального Закону заявник зазначила неправдиву інформацію, що жодного іншого позову до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав нею не подано, в той же час зазначає, що аналогічний спір ініційований нею у справі №580/6619/24.

Твердження заявника, що нею не надаються додатки до зустрічної позовної заяви, у зв`язку з необхідністю об`єднання зі справою №580/6619/24, - не заслуговують на увагу з огляду на те, що зустрічна позовна заява ще не прийнята до розгляду судом.

Суд зазначає, що у зустрічній позовній заяві позивач просила звільнити її від сплати судового збору. Обґрунтовуючи зазначила, що на її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки доходи за минулий 2023 рік становлять 32134,26 грн.

Згідно з ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон №3674-VI), враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд звертає увагу, що на підтвердження свого майнового стану заявник не надала жодних доказів, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для звільнення її від сплати судового збору за звернення до адміністративного суду зі вказаною вище позовною заявою.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI (надалі - Закон № 3674).

Частиною 2 ст. 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою розмір ставки судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України Про Державний бюджет України на 2024 рік з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 3028 грн.

Відповідно до п. 3 ст. 6 Закону №3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Отже, розмір судового збору за подання позивачем до адміністративного суду вказаного позову, який містить одну вимогу немайнового характеру та вимоги майнового характеру становить 2422,40 грн. (3028х0,4=1211,20х2=2422,20).

Відповідно до ч. 2 ст. 178 КАС України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з частинами 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вищевказані недоліки перешкоджають прийняттю до розгляду зустрічної позовної заяви, що має наслідком на підставі ч.1 ст.169 КАС України залишення її без руху.

Керуючись ст.ст. 12, 177, 178, 180, 243, 248, 256 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду.

Зустрічний позов ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду: заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду; оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 2422,40 грн. чи доказів майнового стану, який дає підстави для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО