Справа № 340/5357/24
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2024-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

03 вересня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5357/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: військова частина НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , через адвоката Охременка А.В., за допомогою підсистеми "Електронний суд", звернувся до суду з адміністративним позовом до військової частини НОМЕР_2 , в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 , що полягає у нерозгляді його рапортів від 30.01.2024 року та від 28.02.2024 року про надання медичної допомоги, направлення на лікування та направлення на медичний огляд військово-лікарською комісією;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_2 розглянути вказані рапорти.

Ухвалою судді від 19.08.2024 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам частини 6 статті 161 КАС України та надано позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Представник позивача подав заяву від 23.08.2024 року про поновлення строку звернення до суду, в якій він доводив, що оскаржувана бездіяльність військової частини щодо нерозгляду рапорту ОСОБА_2 від 30.01.2024 року є триваючою, тож строк для звернення до суду не закінчився.

Статтею 122 КАС України установлені строки звернення до адміністративного суду та передбачено таке:

1. Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

2. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

3. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

5. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України, який обчислюються з дня, коли громадянин дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів відповідними рішеннями/діями/бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання верховенства права, а точніше, одного з його елементів - правової визначеності.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: (1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; (2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; (3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; (4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретного органу, особи (або осіб) щодо неї.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Право на звернення до суду з позовом виникає, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

При вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з поданням позивачем - військовослужбовцем військової частини НОМЕР_2 - рапорту від 30.01.2024 року про направлення його на лікування та на медичний огляд військово-лікарською комісією та повторного рапорту від 28.02.2024 року з аналогічних питань.

Представник позивача стверджує, що командування військової частини НОМЕР_2 допустило бездіяльність, оскільки у 30-денний строк, установлений Законом України "Про звернення громадян", Інструкцією з діловодства та документування управлінської інформації в електронній формі в Міністерстві оборони України та Генеральному штабі Збройних Сил України, Інструкцією про організацію розгляду звернень та проведення особистого прийому громадян у Міністерстві оборони України та Збройних Силах України, не розглянуло ці рапорти та не відреагувало на них. Це призвело до порушення прав позивача на отримання медичної допомоги, а також права на інформацію.

Суд зазначає, що за загальним правилом, днем бездіяльності суб`єкта владних повноважень є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення.

Цей спір виник у зв`язку з проходженням позивачем публічної (військової) служби, а на нього поширюється місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Тож позивач, вважаючи бездіяльність відповідача протиправною та такою, що порушує його права, свободи та інтереси, повинен був звернутися до суду за захистом своїх прав протягом місячного строку з дня закінчення 30-денного строку для розгляду відповідних рапортів.

З цим позовом позивач звернувся до суду аж 14.08.2024 року, значно пропустивши місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Суд установив, що позивач у лютому 2024 року вже звертався до суду з позовом, у якому просив зобов`язати військову частину НОМЕР_2 надати йому медичну допомогу, а саме надати направлення на лікування до відповідного закладу охорони здоров`я поза розташуванням військової частини НОМЕР_2 та направлення на проходження військово-лікарської комісії. Позовні вимоги також обґрунтовував бездіяльністю відповідача щодо нерозгляду його рапорту від 30.01.2024 року про надання медичної допомоги. Ці обставини досліджувалися Кіровоградським окружним адміністративним судом у справі №340/764/24, у якій суд 30.04.2024 року постановив рішення про відмову у задоволенні позову.

Це свідчить про те, що позивач своєчасно був обізнаний про порушення своїх прав та не мав перешкод для звернення до суду за їх захистом.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Представник позивача у заяві від 23.08.2024 року про поновлення строку звернення до суду не навів існування об`єктивно непереборних обставин, які не залежали від волевиявлення позивача та були пов`язані з дійсними істотними перешкодами/труднощами для своєчасного звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк.

У заяві від 02.09.2024 року представник позивача посилався на дію в Україні воєнного стану та те, що ОСОБА_1 є військовослужбовцем, який з 05.03.2022 року призваний на військову службу по мобілізації, є учасником бойових дій.

Суд зазначає, що факт введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 року є загальновідомим, проте сам по собі не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії. Щодо обставин проходження позивачем військової служби, то згідно з наказом військової частини № НОМЕР_4 від 27.10.2023 року він вважається таким, який 04.10.2023 року самовільно залишив місце розташування військової частини НОМЕР_2 . Представник позивача не надав доказів того, що після січня 2024 року позивач приймав безпосередню участь у бойових діях чи в інший спосіб виконував обов`язки військової служби, що унеможливлювало/ускладнювало йому звернення до суду з цим позовом у встановлений місячний строк та у зв`язку з чим він зволікав з його поданням аж до серпня 2024 року.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суд прийшов до висновку, що оскільки позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду з позовом, а у заяві про поновлення цього строку представник позивача не навів поважних підстав для його поновлення, тому позовну заяву слід повернути згідно з ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ