Справа № 420/16241/24
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Завальнюка І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін справу за адміністративним позовом Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Державної екологічної інспекції Південного округу до Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправною бездіяльність Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості); зобов`язати Станіславську сільську раду Херсонського району Херсонської області вжити заходи із проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що у ході вивчення питання щодо дотримання вимог законодавства під час використання об`єктів природно-заповідного фонду, у тому числі органами у віданні яких знаходяться такі об`єкти, Олешківською окружною прокуратурою Херсонської області виявлені порушення законодавчих вимог під час використання та охорони Станіславською сільською радою ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка», який розташований на Південно-Східній околиці с. Широка Балка Станіславської сільської територіальної громади Херсонського району Херсонської області, загальною площею 116,0 га. Встановлено, що на підставі Рішення ІІІ сесії Двадцять третього скликання Херсонської обласної ради народних депутатів від 25 червня 1998 року «Про створення нових об`єктів природно-заповідного фонду України в Білозерському районі» вирішено створити ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка». Пунктом 3 вказаного рішення державному управлінню екологічної безпеки в області за погодженням з обласною Радою розробити в місячний термін «Положення про ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка». Відповідно до Положення про ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка», затвердженого Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області 23.11.2009, заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення й використання. За змістом п.1.3. п.1.4 Положення Заказник розташований Білозерському районі Херсонської області на землях Широкобалківської сільської ради. До його складу входять степові балки, в яких ще збереглась типова, хоча і трансформована під впливом антропогенного фактору, степова рослинність типчаково-ковилових степів на лесових ґрунтах. За даними Головного управління Держгеокадастру у Херсонської області №10-21-0.2-978/2-24 від 26.03.2024, інформація про межі територій об`єктів природно-заповідного фонду ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» до Державного земельного кадастру не внесена. Заяв стосовно реєстрації проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій об`єктів природно-заповідного фонду ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» до Головного управління не надходило. Ботанічний заказник місцевого значення «Ширка балка» перебуває на обліку Станіславської сільської ради. Департаментом природно-заповідного фонду та біорізноманіття Міндовкілля відповідно до листа Херсонської обласної прокуратури від 28.03.2024 №12-104вих-24 повідомлено, що проєкт землеустрою щодо організації і встановлення меж територій ботанічного заказнику місцевого значення «Широка Балка» до Міндовкілля на погодження не надходив. Крім того, Міндовкілля не погоджувало змін меж, категорій та скасування статусу, а також не видавало експертні висновки щодо зміни меж, категорій та скасування статусу територій вищезгаданого об`єкту природо-заповідного фонду. Таким чином, більш ніж 6 років органом місцевого самоврядування не вжито заходів щодо винесення меж територій ботанічного заказнику місцевого значення «Широка Балка» та закріплення його меж в натурі (на місцевості), що своєю чергою унеможливлює його належне використання та зберігання, збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу, існує ймовірність використання земельної ділянки не за цільовим призначенням. Бездіяльність органу місцевого самоврядування також підтверджується актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 01-50/403/19, складеного Державною екологічною інспекцією у Херсонській області за наслідками проведеного планового заходу державного нагляду (контролю). Так, відповідно до вказаного акту перевірки (розділ про природно-заповідний фонд) межі ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» не встановлені в натурі, що є порушенням статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд». Отже, протягом тривалого часу органом місцевого самоврядування не вжито заходів щодо визначення меж Заказника та встановлення їх в натурі (на місцевості), у зв`язку з чим відомості про земельну ділянку на якій розташований вказаний ботанічний заказник не внесено до Державного земельного кадастру, кадастровий номер даної земельної ділянки відсутній, що створює загрозу нецільового використання території та об`єкта природно-заповідного фонду, здійснення в межах об`єкта природного-заповідного фонду забороненої господарської діяльності та можливість незаконного відчуження земельної ділянки під таким об`єктом та свідчить про протиправну бездіяльність органу місцевого самоврядування - Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості). З урахуванням зазначеного, внаслідок протиправної бездіяльності Станіславської сільської ради щодо винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості) на даний час неможливо забезпечити режим охорони та збереження такого об`єкта природно-заповідного фонду, що в свою чергу створює передумови для руйнування його природного комплексу, може призвести до незаконного відчуження, вчинення інших протиправних дій.

Ухвалою судді від 03.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відзив на адміністративний позов від відповідача до суду не надійшов, у зв`язку із чим справу розглянуто за наявними матеріалами відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що у ході вивчення питання щодо дотримання вимог законодавства під час використання об`єктів природно-заповідного фонду, у тому числі органами у віданні яких знаходяться такі об`єкти, Олешківською окружною прокуратурою Херсонської області виявлені порушення законодавчих вимог під час використання та охорони Станіславською сільською радою ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка», який розташований на Південно-Східній околиці с. Широка Балка Станіславської сільської територіальної громади Херсонського району Херсонської області, загальною площею 116,0 га.

Встановлено, що на підставі Рішення ІІІ сесії Двадцять третього скликання Херсонської обласної ради народних депутатів від 25 червня 1998 року «Про створення нових об`єктів природно-заповідного фонду України в Білозерському районі» вирішено створити ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка».

Пунктом 3 вказаного рішення державному управлінню екологічної безпеки в області за погодженням з обласною Радою розробити в місячний термін «Положення про ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка».

Відповідно до Положення про ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка», затвердженого Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області 23.11.2009, заказник входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення й використання.

За змістом п.1.3. п.1.4 Положення Заказник розташований Білозерському районі Херсонської області на землях Широкобалківської сільської ради. До його складу входять степові балки, в яких ще збереглась типова, хоча і трансформована під впливом антропогенного фактору, степова рослинність типчаково-ковилових степів на лесових ґрунтах.

Загальна площа Заказника 116,0 га. Територія оголошена Заказником не вилучається із землекористування Широкобалківської сільської ради, який здійснює на ній господарську та іншу діяльність відповідно до чинного законодавства України, Положення. Користувач несе відповідальність за належне утримання території Заказника та додержання встановленого режиму території.

Пунктом 1.5 Положення межі Заказника переносяться в натуру з встановленням єдиних державних знаків та аншлагів затвердженого зразку й наноситься на планово-картографічні матеріали органів Держкомзему України на місцях та Користувача. Вирішення цих питань покладено на Користувача.

При цьому, територія Заказника, відповідно до вимог природоохоронного законодавства, використовується у природоохоронних, естетичних, науково-дослідних, освітньо-виховних, оздоровчих та цілях (п. 3.2 Положення).

На виконання вимог ст. 53 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» (в редакції станом на 23.11.2009) Державне управління охорони навколишнього природного середовища в Херсонській області передало під охорону землекористувачу, а саме Широкобалківській сільській раді в особі сільського голови ОСОБА_1 , заповідний об`єкт ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка» загальною площею 116,0 га, оформивши при цьому 23.11.2009 охоронне зобов`язання № 71.

В свою чергу, Землекористувач (Широкобалківська сільська рада) взяла під охорону зазначений заповідний об`єкт і зобов`язалася зберігати його та дотримуватись екологічних вимог при використанні природних ресурсів, згідно з ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а також провести відмежування заповідного об`єкту в натурі, оформлення його природоохоронною наочністю, нанесення на планово-картографічні матеріали.

За змістом вказаного охоронного зобов`язання, ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка» входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Відповідно до п. 2.1 Положення, метою заказника є збереження у природному стані водно-болотної рослинності по берегу Дніпровського лиману.

За даними Головного управління Держгеокадастру у Херсонської області №10-21-0.2-978/2-24 від 26.03.2024, інформація про межі територій об`єктів природно-заповідного фонду ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» до Державного земельного кадастру не внесена. Заяв стосовно реєстрації проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій об`єктів природно-заповідного фонду ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» до Головного управління не надходило.

Відповідно до рішення І сесії 7 скликання № 6/333 від 14.11.2017 Станіславської сільської ради «Про початок реорганізації Широкобалківської сільської ради шляхом приєднання до Станіславської сільської ради» визначено почати процедуру реорганізацію Широкобалківської сільської ради шляхом приєднання до Станіславської сільської ради. Станіславська сільська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Широкобалківської сільської ради.

Рішенням 7 сесії 7 скликання №82/409 від 27.01.2018 Станіславської сільської ради затверджено Передавальний акт Широкобалківської сільської ради.

Відтак, ботанічний заказник місцевого значення «Широка Балка» перебуває на обліку Станіславської сільської ради.

За інформацією Станіславської сільської військової адміністрації №798 від 17.04.2024, на клопотання Департаменту захисту довкілля та природних ресурсів Херсонської обласної державної адміністрації від 11.02.2022 року про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, Станіславська сільська рада ухвалила рішення від 17.02.2022 року № 801 «Про надання Департаменту захисту довкілля та природних ресурсів Херсонської обласної державної адміністрації дозволу на розроблення проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення» щодо Ботанічних заказників місцевого значення «Широка Балка» та «Софіївський», наразі дозволи на розроблення землевпорядної документації чинні; копія клопотання від 11.02.2022 року та рішення ради від 17.02.2022 року № 801.

За даними Департаменту захисту довкілля та природних ресурсів Херсонської обласної державної адміністрації № 01-9/418 від 05.04.2024, охорону території Заказника «Широка Балка» покладено на Широкобалківську сільську раду з оформленням охоронного зобов`язання від 23 листопада 2009 року № 71.

У 2022 році розпочато роботу з оновлення охоронного зобов`язання заказника «Широка Балка». Однак, через воєнний стан ця робота тимчасово призупинена. Частково заказник «Широка Балка» входить до складу території національного природного парку «Нижньодніпровський».

Також Заказник «Широка Балка» частково входить до території Смарагдової мережі Dniprovsko-Buzkyi Lyman (UA0000109), що створена з метою збереження природної фауни, флори та реалізовується в рамках міжнародних зобов`язань, взятих Україною, а саме Конвенцією про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі.

Землевпорядна документація щодо організації і встановлення меж Заказника «Широка Балка» на погодження до Департаменту не надходила.

Департаментом природно-заповідного фонду та біорізноманіття Міндовкілля відповідно до листа Херсонської обласної прокуратури від 28.03.2024 №12-104вих-24 повідомлено, що проєкт землеустрою щодо організації і встановлення меж територій ботанічного заказнику місцевого значення «Широка Балка» до Міндовкілля на погодження не надходив.

Крім того, Міндовкілля не погоджувало змін меж, категорій та скасування статусу, а також не видавало експертні висновки щодо зміни меж, категорій та скасування статусу територій вищезгаданого об`єкту природо-заповідного фонду.

Таким чином, більш ніж 6 років органом місцевого самоврядування не вжито заходів щодо винесення меж територій ботанічного заказнику місцевого значення «Широка Балка» та закріплення його меж в натурі (на місцевості), що своєю чергою унеможливлює його належне використання та зберігання, збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу, існує ймовірність використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства № 01-50/403/19 (розділ про природно-заповідний фонд), складеного Державною екологічною інспекцією у Херсонській області за наслідками проведеного планового заходу державного нагляду (контролю), межі ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» не встановлені в натурі, що є порушенням статті 7 Закону України «Про природно-заповідний фонд».

Отже, протягом тривалого часу органом місцевого самоврядування не вжито заходів щодо визначення меж Заказника та встановлення їх в натурі (на місцевості), у зв`язку з чим відомості про земельну ділянку на якій розташований вказаний ботанічний заказник не внесено до Державного земельного кадастру, кадастровий номер даної земельної ділянки відсутній, що створює загрозу нецільового використання території та об`єкта природно-заповідного фонду, здійснення в межах об`єкта природного-заповідного фонду забороненої господарської діяльності та можливість незаконного відчуження земельної ділянки під таким об`єктом та свідчить про протиправну бездіяльність органу місцевого самоврядування - Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

З урахуванням зазначеного, внаслідок протиправної бездіяльності Станіславської сільської ради щодо винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості) на даний час неможливо забезпечити режим охорони та збереження такого об`єкта природно-заповідного фонду, що в свою чергу створює передумови для руйнування його природного комплексу, може призвести до незаконного відчуження, вчинення інших протиправних дій, що, з огляду на лист Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) про відсутність у майбутньому вжиття заходів контролю відносно Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області, зумовило Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області звернутися до суду із даним адміністративним позовом.

Згідно ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

У Рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття інтереси держави, висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99).

Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі № 806/1000/17, від 19 вересня 2019 року по справі №815/724/15, від 17 жовтня 2019 року по справі № 569/4123/16-а.

Відповідно до п. «а» ч. 1 ст. 20-1 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, в галузі охорони навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів належить реалізація державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів.

Згідно з ч. 1 ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 2 розд. ІІ Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230, державна екологічна інспекція відповідної області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону земель, надр, зокрема щодо додержання режиму використання земель природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення, а також територій, що підлягають особливій охороні.

Згідно з пп. 3, 5 п.4 Положення № 275 Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань: 3) проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); 5) звертається до суду із позовом щодо визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до п.7 Положення №275 Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Наказом Державної екологічної інспекції України 20 лютого 2023 р. № 31 затверджено Положення про Державну екологічну інспекцію Південного округу (Запорізька та Херсонська області) (нова редакція, ідентифікаційний код 43877338).

Відповідно до п. 1. Положення № 31 Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області), (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, Запорізької та Херсонської областей, міста Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.

Право звернення до суду Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) передбачено пунктом 6 Розділу ІІ Положення № 31.

Таким чином, Держекоінспекція є самостійним органом державної влади, що може здійснювати захист інтересів держави через утворений територіальний орган - Державну екологічну інспекцію Південного округу (Запорізька та Херсонська області).

Підставою такого звернення прокурор зазначає ту обставину, що Державна екологічна інспекція Південного округу (Запорізька та Херсонська області) повідомила керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області про відсутність наміру звертатись до суду з вимогою про зобов`язання Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області вжити заходи із проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Тобто, начальником Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) чітко повідомлено про відсутність наміру самостійно звернутись за захистом ймовірно порушених інтересів держави до суду.

Така бездіяльність уповноваженого органу державної влади оцінена прокурором як неналежне виконання функцій по захисту інтересів держави, що відповідно до ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", є достатньою підставою для захисту інтересів держави органами прокуратури шляхом пред`явлення позову.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

Статтею 1 Земельного кодексу України від 25 жовтня 2001 року №2768-III (далі ЗК України) передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Згідно зі статтею 43 ЗК України землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Статтею 44 ЗК України передбачено, що до земель природно-заповідного фонду включаються природні території та об`єкти (природні заповідники, національні природні парки, біосферні заповідники, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища), а також штучно створені об`єкти (ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва).

Статтею 45 ЗК України визначено, що землі природно-заповідного фонду можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності. Порядок використання земель природно-заповідного фонду визначається законом.

Згідно з приписами статті 46 ЗК України до земель іншого природоохоронного призначення належать земельні ділянки, в межах яких є природні об`єкти, що мають особливу наукову цінність. Межі земель іншого природоохоронного призначення закріплюються на місцевості межовими або інформаційними знаками. Порядок використання земель іншого природоохоронного призначення визначається законом.

Відповідно до статті 46-1 ЗК України землі територій та об`єктів природно-заповідного фонду використовуються з урахуванням обмежень у їх використанні, визначених відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" та положеннями про ці території, об`єкти.

Особливий режим охорони, відтворення і використання земель територій та об`єктів природно-заповідного фонду поширюється на всі розташовані в межах таких територій та об`єктів землі та земельні ділянки незалежно від форми власності та цільового призначення, крім випадків, передбачених законом.

Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів регулюються Законом України «Про природно-заповідний фонд України» від 16 червня 1992 року №2456-XII (далі - Закон №2456-XII).

Згідно із преамбулою вказаного Закону, природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища. У зв`язку з цим законодавством України природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону №2456-XII землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Згідно із статтею 25 Закону №2456-XII заказниками оголошуються природні території (акваторії) з метою збереження і відтворення природних комплексів чи їх окремих компонентів. Оголошення заказників провадиться без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів.

Статтею 26 Закону №2456-XII встановлено, що на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник.

Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог охорони навколишнього природного середовища.

Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Частинами третьою та п`ятою статті 53 Закону №2456-XII передбачено, що рішення про організацію чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та встановлення охоронних зон територій та об`єктів природно-заповідного фонду приймається Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими радами.

Території та об`єкти природно-заповідного фонду або їх частини, що створюються чи оголошуються без вилучення земельних ділянок, що вони займають, передаються під охорону підприємствам, установам, організаціям і громадянам обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища з оформленням охоронного зобов`язання.

Відповідно до частин другої та третьої статті 60 Закону №2456-XII охорона територій та об`єктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. У разі необхідності їх охорона може покладатися на служби державної охорони розташованих поблизу природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків та регіональних ландшафтних парків.

Органи місцевого самоврядування, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи місцевого самоврядування сприяють охороні й збереженню територій та об`єктів природо-заповідного фонду, виконанню покладених на них завдань.

Частиною четвертою статті 7 Закону №2456-XII визначено, що межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

За визначенням, наведеним у статті 1 Закону України "Про землеустрій" від 22 травня 2003 року № 858-IV (далі Закон № 858-IV), землеустрій це сукупність соціально-економічних та екологічних заходів, спрямованих на регулювання земельних відносин та раціональну організацію території адміністративно-територіальних одиниць, суб`єктів господарювання, що здійснюються під впливом суспільно-виробничих відносин і розвитку продуктивних сил.

Згідно з пунктом "в" частини першої статті 2 Закону № 858-IV землеустрій забезпечує встановлення і закріплення на місцевості меж адміністративно-територіальних одиниць, територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, меж земельних ділянок власників і землекористувачів.

Відповідно до пункту "в" частини другої статті 25 Закону № 858-IV одним із видів документації із землеустрою є проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Частинами першою - четвертою статті 47 Закону № 858-IV передбачено, що проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються з метою: а) збереження природного різноманіття ландшафтів, охорони довкілля, підтримання екологічного балансу; б) створення місць для організованого лікування та оздоровлення людей, масового відпочинку і туризму; в) створення приміських зелених зон, збереження і використання об`єктів культурної спадщини; г) проведення науково-дослідних робіт; ґ) встановлення меж водоохоронних зон та прибережних захисних смуг; д) визначення в натурі (на місцевості) меж охоронних зон та інших обмежень у використанні земель, встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами, а також інформування про такі обмеження землевласників, землекористувачів, інших фізичних та юридичних осіб.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів визначають місце розташування і розміри земельних ділянок, власників земельних ділянок, землекористувачів, у тому числі орендарів, межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого (округи і зони санітарної (гірничо-санітарної) охорони), рекреаційного та історико-культурного (охоронні зони) призначення, водоохоронних зон та прибережних захисних смуг, смуг відведення та берегових смуг водних шляхів, а також встановлюють режим використання та охорони їх територій.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів розробляються на підставі укладених договорів між замовниками документації із землеустрою та її розробниками.

Проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів для біосферних заповідників, природних заповідників, національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, ботанічних садів, дендрологічних парків, парків - пам`яток садово-паркового мистецтва та зоологічних парків можуть розроблятися лише на землях та земельних ділянках, що включаються до складу таких територій без вилучення у землевласників та землекористувачів.

Згідно із частинами дев`ятою та десятою вказаної статті рішення про затвердження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон одночасно є рішенням про встановлення меж таких територій.

Відомості про межі територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, межі обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів вносяться до Державного земельного кадастру.

Пунктом 24 розділу Х "Перехідні положення" ЗК України передбачено, що з дня набрання чинності цим пунктом, тобто з 01 липня 2021 року, землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель, зокрема: в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення; е) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами цього пункту не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки. Внесення змін до договору оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту із зазначенням нового органу, що здійснює розпорядження такою земельною ділянкою, не вимагається і здійснюється лише за згодою сторін договору.

З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Надані до дня набрання чинності цим пунктом рішеннями Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів виконавчої влади дозволи на розроблення документації із землеустрою щодо земельних ділянок державної власності, які відповідно до цього пункту переходять у комунальну власність, є чинними. Особи, які отримали такі дозволи, а також органи, що їх надали, зобов`язані повідомити про це протягом місяця відповідні сільські, селищні, міські ради з дня набрання чинності цим пунктом. Рішення про затвердження такої документації, що не була затверджена на день набрання чинності цим пунктом, приймають сільські, селищні, міські ради.

Рішення Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів виконавчої влади про викуп для суспільних потреб земельних ділянок приватної власності, прийняті до дня набрання чинності цим пунктом, є чинними, а заходи щодо відчуження таких земельних ділянок здійснюються органами, визначеними статтями 8 і 9 Закону України "Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності".

Особи, які отримали дозволи на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, зазначені у підпункті "е" цього пункту, а також органи, що їх надали, зобов`язані повідомити про це протягом місяця відповідні сільські, селищні, міські ради з дня набрання чинності цим пунктом. До 1 січня 2025 року зазначені землі та земельні ділянки не можуть бути передані у власність та користування будь-яким іншим особам, крім тих, яким надано дозвіл на розроблення документації із землеустрою (крім передачі їх для розміщення об`єктів, передбачених статтею 15 Закону України "Про відчуження земельних ділянок, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, які перебувають у приватній власності, для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності"). У разі якщо до 1 січня 2025 року такі земельні ділянки не передані у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, такі земельні ділянки переходять у комунальну власність територіальної громади села, селища, міста, на території якої вони розташовані.

До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

При цьому, як визначено частиною першою статті 26 Закону України "Про землеустрій", замовниками документації із землеустрою можуть бути органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі, а також інші юридичні та фізичні особи.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про землеустрій" до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері землеустрою на території сіл, селищ, міст належать: а) організація та здійснення землеустрою, проведення інвентаризації земель та земельних ділянок усіх форм власності; б) організація та здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у межах та порядку, встановлених законом; в) координація здійснення землеустрою та контролю за використанням і охороною земель комунальної власності; г) інформування населення про заходи, передбачені землеустроєм; ґ) вирішення інших питань у сфері землеустрою відповідно до закону.

За змістом підпунктів 34, 37 частини першої статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні; внесення пропозицій до відповідних державних органів щодо оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну, історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками природи, історії або культури, які охороняються законом, прийняття рішень про оголошення в місцях масового розмноження та вирощування потомства дикими тваринами "сезону тиші" з обмеженням господарської діяльності та добуванням об`єктів тваринного світу.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 8 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад" об`єднана територіальна громада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися, з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою. У разі об`єднання всіх територіальних громад одного району в одну об`єднану територіальну громаду все майно спільної власності територіальних громад такого району є комунальною власністю об`єднаної територіальної громади, а пов`язані з таким майном права та обов`язки належать об`єднаній територіальній громаді з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною такою об`єднаною територіальною громадою.

З дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною об`єднаною територіальною громадою, у порядку, визначеному цим Законом, здійснюється реорганізація відповідних юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися, та розміщених поза адміністративним центром об`єднаної територіальної громади, шляхом їх приєднання до юридичної особи - сільської, селищної, міської ради, розміщеної в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади. Після завершення реорганізації відповідні юридичні особи - сільські, селищні, міські ради припиняються у порядку, визначеному цим Законом.

Згідно з пунктами 4, 9 частини 6-1 розділу V "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються з урахуванням таких положень: сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади з урахуванням особливостей, визначених підпунктами 5 і 6 цього пункту; юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою.

Рішенням 7 сесії 7 скликання Станіславської сільської ради Білозерського району херсонської області від 27.01.2018 № 82/409 затверджено Передавальний акт Широкобалківської сільської ради.

Рішенням XXV сесії VIII скликання Станіславської сільської ради від 17.02.2022 № 801 надано Департаменту захисту довкілля та природних ресурсів Херсонської обласної державної адміністрації дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо організації і встановлення меж території природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів: Ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка», розташованого на території Станіславської сільської територіальної громади Херсонського району Херсонської області загальною площею 116,0 га.

Водночас, Департаментом природно-заповідного фонду та біорізноманіття Міндовкілля відповідно до листа Херсонської обласної прокуратури від 28.03.2024 № 12-104вих-24 повідомлено, що проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій ботанічного заказнику місцевого значення «Широка Балка» до Міндовкілля на погодження не надходив.

Таким чином, на Станіславську сільську раду Херсонського району Херсонської області, як орган місцевого самоврядування, покладено обов`язок із організації проведення робіт із винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Однак відповідач такий обов`язок не виконав, що свідчить про недотримання ним вищевказаних нормативно-правових актів.

До суду не надано доказів на підтвердження того, що межі ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» на місцевості виносилися та встановлювалися.

Відсутність встановлених меж в натурі ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» фактично унеможливлює охорону та збереження у природному стані цього заказника, а також унеможливлює здійснення контролю за дотриманням режиму заборони певних видів діяльності.

За встановлених обставин справи та наведених вище норм права, якими врегульовано спірні правовідносини, зважаючи на невиконання відповідачем вимог законодавства в частині організації проведення робіт із винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка та закріплення їх в натурі (на місцевості), а також невиконання Державною екологічною інспекцією Південного округу повноважень, встановлених щодо державного контролю за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду, суд доходить висновку про правомірність та обґрунтованість звернення прокурора до суду з цим позовом, що обумовлено необхідністю захисту порушених інтересів держави, які полягають у неухильному дотриманні режиму охорони та використання об`єкта природно-заповідного фонду.

Таким чином, адміністративний позов керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області в інтересах Державної екологічної інспекції Південного округу обґрунтований та підлягає задоволенню.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

Судові витрати розподілити відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області (проспект Боговявленський, 314, м. Миколаїв, 54052; ) в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, - Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) (вул. Незалежності України, 72-2, м. Запоріжжя; ) до Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області (вул. Свободи, 15, с. Станівслав, Херсонський район, Херсонська область, 75051; ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Станіславської сільської ради Херсонського району Херсонської області щодо незабезпечення проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Зобов`язати Станіславську сільську раду Херсонського району Херсонської області вжити заходи із проведення робіт з винесення меж ботанічного заказника місцевого значення «Широка Балка» та закріплення їх в натурі (на місцевості).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк