Справа № 308/14256/24
Суддя: Фазикош О. В.
Дата ухвалення: 2024-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.09.2024 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної митної служби України Закарпатської митниці про скасування постанови в справі про порушення митних правил,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із адміністративним позовом до Державної митної служби України Закарпатської митниці про скасування постанови в справі про порушення митних правил.

Відповідно до ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення такої без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, вважаю, що такий підлягає залишенню без руху, оскільки поданий з порушенням ст. 161,123 КАС України.

Згідно п. п. 1,2,4,5, ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

У позовній заві в якості відповідача Державна митна служба України Закарпатська митниця, разом із тим, не вказано повних відомостей щодо відповідача, а саме: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

У відповідності до ч. 3 ст. 46 КАС України, відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Слід також вказати на те, що відповідно до ч. 3, 4 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Таким чином на виконання вимоги п.3 ч.5 ст.160 КАС України, позивачу слід зазначити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч.ч.1,4 ст. 161 КАС У країни до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

При ознайомленні із документами що додані до позовної заяви встановлені що такі не завірені належним чином.

Разом із тим, відповідно до ч. 4 ст. 94 КАС України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

01 вересня 2021 року почав діяти Національний стандарт України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів. ДСТУ 4163:2020», затверджений наказом ДП «УкрНДНЦ» від 01.07.2020 № 144. Його положення поширюються на всі без винятку органи державної влади, місцевого самоврядування та юридичних осіб незалежно від форми власності (п. 1.1). Стандарт також містить вимоги до відмітки про засвідчення копій документів (п. 5.26).

П. 1.1 цей стандарт поширюється на організаційно-розпорядчі документи незалежно від носія інформації (далі документи), зокрема на: організаційні (положення, статути, посадові інструкції, штатні розписи тощо); розпорядчі (постанови, рішення, накази, розпорядження); інформаційно-аналітичні (акти, довідки, доповідні записки, пояснювальні записки, службові листи тощо) документи, створювані в результаті діяльності державних органів, органів місцевого самоврядування, установ, підприємств, організацій та інших юридичних осіб (далі юридична особа) незалежно від їхнього функціонально- цільового призначення, рівня і масштабу діяльності та форми власності. 1.2. Цей стандарт установлює: склад реквізитів документів; вимоги до змісту та місця розташування реквізитів у документах; вимоги до бланків та оформлення документів; вимоги до виготовлення документів. 1.3. Вимоги цього стандарту щодо оформлення реквізитів можуть бути поширені на всі класи уніфікованих систем документації.

Відповідно п.5.26. Відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».

Відповідно до вимог частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Окрім того, варто зазначити, що згідно прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 просить: змінити захід стягнення накладеного на мене ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч,2 ст.471 МК України, постановою заступника начальника Закарпатської митниці ОСОБА_2 від 21.08.2024 із штрафу в розмірі 30 відсотків вартості товарів 243 094, 80 грн. що становить 72 928,44 гри, на штраф в розмірі 30 відсотків від вартості товарів 123 858,329 гривень *30% що становить 37157,4967 гривень.

Позов мотивований тим, що висновок №-0167 від 08 серпня 2024 року, на яку посилається Відповідач у своїй постанові про притягнення її до адміністративної відповідальності є необгрунтованим, через допущення порушення при призначення експертизи, відсутня постанова про призначення експертизи, та не правильність визначення вихідних даних для оцінки товару, що переміщувався через державний кордон.

При цьому, вказаний висновок до матеріалів справи не додано, про неможливість подати до суду такий не зазначається.

За твердженням позивача згідно рахунків - фактури - податкових документів (переклад зі словацької на українську мову) загальна вартість товару, що переміщався через державний кордон складає а саме; рахунок фактура № від 11.07 2024 року - 450,98 ЄВРО,+ № від 11.07 2024 року - 390,98 ЄВРО +№ від 11.07 2024 року - 908, 84 ЄВРО +№ 42283174 ( нерозбірливо) від 11.07 2024 року - 250,98 ЄВРО +№ від 11.07 2024 року - 250,98 ЄВРО+№ від 11.07 2024 року - 450,98 ЄВРО -2 703,74 ЄВРО що відповідно до офіційного курсу Національного Банку України гривні до ЄВРО станом на момент винесення постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, на 21 серпня 2024 року становить 123 858,329 гривень *30% = 37 157,4967 гривень. Відтак, загальна вартість товару, згідно висновку експерта Закарпатського відділу експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби № 142000 - 3800- 0167 від 08.08.2024 року становить 243 094, 80, що за курсом НБУ станом на 16.07.24 року складає 5 435,16 ЄВРО.

Разом із тим, позивачем не долучені рахунки-фактури на які містяться покликання в позовній заяві та чеків про оплату.

Окрім того, чеки та рахунки-фактури які додані до позовної заяви викладені на іноземній мові без перекладу.

При цьому слід зазначити, що позивач не вказує на те чи надавалися надані ним до позовної заяви докази на підтвердження вартості товару під час розгляду справи про порушення митних правил.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. ст. 123, 160,161 КАС України та усуненням перелічених вище недоліків.

У відповідності до ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулась із позовною заявою.

Враховуючи вище наведене, вважаю за необхідне залишити даний адміністративний позов залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну ОСОБА_1 до Державної митної служби України Закарпатської митниці про скасування постанови в справі про порушення митних правил,- залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали, протягом п`яти днів з дня отримання її копії. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху,передбачені п.1ч.4ст.169КАС України,так позовна заява повертається позивачеві,якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош