Справа № 260/7471/23
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2024-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

04 вересня 2024 рокум. Ужгород№ 260/7471/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луцович М.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 серпня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній справі у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 31.01.2024 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

02 квітня 2024 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке мотивовано пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 29 серпня 2024 року дану позовну заяву залишено без руху та надано позивачеві строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

03.09.2024 позивачем подано до суду заяву на виконання вимог ухвали про залишення позову без руху, відповідно до якої просить строки звернення до суду із даною позовною заявою вважати не пропущеними та продовжити судовий розгляд даної справи. Заява мотивована тим, що позивачем були подані документальні докази, з яких слідує, що позивач дізнався про факт звільнення з адміністративної посади саме з моменту отримання листа від 09.08.2023 р. № 07-252вих-23, яким Спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Західного регіону йому було надіслано копію трудової книжки з відповідними записами про звільнення з посади заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону.

04.09.2024 року від відповідача до суду надійшли пояснення на заяву позивача, відповідно до яких зазначає, що ОСОБА_2 не наведено належних обґрунтувань та не підтверджено жодними доказами поважності пропуску строків звернення до адміністративного суду.

Розглянувши матеріали справи та обґрунтованість поданих клопотань, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Предметом оскарження в межах даної справи є визнання протиправним та скасування наказу спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону №193к від 20 квітня 2023 року, наказу спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону від 21 квітня 2023 року №194к, яким позивача було призначено на посаду прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, а також поновлення на посаді заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Західного регіону.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З матеріалів справи судом встановлено, що упродовж квітня-червня 2023 року, а саме: з 27.04.2023 по 02.06.2023 позивачем підписано 5 позовів як в.о. заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, клопотання про надання справи № 907/256/23 для ознайомлення, а також заяву про вступ прокурора у вказану справу (а.с.129-176).

При цьому, до кожного із вищевказаних документів позивачем долучено копію наказу Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону від 24.04.2023 № 195к «Про тимчасове покладання виконання обов`язків», відповідно до якого виконання обов`язків заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону тимчасово покладено на прокурора Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_2 з 24.04.2023.

З огляду на вказане, суд погоджується з твердженням відповідача про те, що ОСОБА_1 , будучи ознайомлений станом на 27.04.2023 з наказом від 24.04.2023 № 195к був обізнаний з тим, що він не обіймає посаду заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері та призначений на посаду прокурора Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону, а з цієї посади на нього відповідно до наказу від 24.04.2023 № 195к тимчасово покладено виконання обов`язків заступника керівника цієї ж прокуратури.

Посилання ОСОБА_2 на те, що він не формував додатків до позовної заяви, а лише вивчав їх тексти суд не приймає до уваги, оскільки безпосередньо у 5 вищезазначених позовних заявах, які підписані позивачем як «в.о. заступника керівника Закарпатської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону», вказано посадове становище особи яка їх підписує.

Суд звертає увагу на те, що позивач при здійсненні своїх службових обов`язків, зокрема і 27.04.2023, повинен був дізнатися про те, яку посаду він обіймає, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, однак з даним позовом до суду позивач звернувся тільки 25.08.2023, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, згідно із частиною третьою якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. (див. ухвали від 18 вересня 2020 року у справі № 11-119сап20 та від 22 лютого 2021 року у справі №9901/42/20).

Також варто зауважити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (параграф 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка та Шереметьєв проти України, заяви № 17160/06 та № 35548/06; пункт 27 рішення від 20 травня 2010 року у справі Пелевін проти України, заява № 24402/02).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду. І навпаки, безпідставне поновлення таких строків свідчить про порушення принципу правової визначеності.

Аналогічна правова позиція наведена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08 грудня 2022 року у справі №990/102/22.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що доводи позивача не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частинами 3 та 4 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст.122, 123, 240, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону (вул. Клепарівська, буд. 20, м. Львів, Львівська область, 79007, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяМ.М. Луцович