Справа № 640/12224/20
Суддя: Черпак Юрій Кононович
Дата ухвалення: 2024-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Черпака Ю.К.,

суддів Маринчак Н.Є., Штульман І.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року, ухвалене в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без повідомлення та виклику сторін, у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «АЛМІ-ЦЕНТР» до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

У червні 2020 року товариство з обмеженою відповідальністю «АЛМІ-ЦЕНТР» (далі - позивач/ТОВ «АЛМІ-ЦЕНТР») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у місті Києві (далі - відповідач/апелянт/податковий орган/ГУ ДПС у місті Києві) про скасування податкового повідомлення-рішення від 02 березня 2020 року № Головного управління ДПС у місті Києві, складеного на підставі акту № 3531/26-15-04-09-20/30930769 від 11 лютого 2020 року про результати камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за 2019 рік.

В обґрунтування позовних вимог ТОВ «АЛМІ-ЦЕНТР» зазначило про необґрунтованість висновку податкового органу щодо порушення строків реєстрації податкових накладних, оскільки підприємством в установлені законом строки направлено на реєстрацію спірні податкові накладні, а саме: 29 грудня 2019 року, в межах часового проміжку операційного дня, а застосування штрафних санкцій за порушення таких строків податковий орган обґрунтовує датою їх отримання 03 січня 2020 року. Зауважив, що ним вжиті всі залежні від нього дії для реєстрації податкових накладних та в силу пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України у разі ненадходження до платника податків протягом операційного дня квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою у Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року № 2825-ІХ дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року позов ТОВ «АЛМІ-ЦЕНТР» задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2020 року № , винесене ГУ ДПС у місті Києві.

Стягнуто на користь ТОВ «АЛМІ-ЦЕНТР» (; місцезнаходження: 04107, місто Київ, вулиця Нагірна, будинок 25-27) понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у місті Києві (; місцезнаходження: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19).

В апеляційній скарзі ГУ ДПС у місті Києві, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову. На його думку, факт порушення позивачем законодавства в частині пропуску кінцевого строку реєстрації податкових накладних є встановленим, що підтверджується висновками у акті перевірки, а податкове повідомлення-рішення відповідає вимогам податкового законодавства.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Апеляційний розгляд справи відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частинами першою та другою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів вирішено продовжити на розумний строк її апеляційний розгляд.

Перевіривши повноту встановлення фактичних обставин справ та їх правову оцінку, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду цієї справи, що ГУ ДПС у м. Києві проведено камеральну перевірку ТОВ «АЛМІ-ЦЕНТР», якою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, за результатами якої складено акт від 11 лютого 2020 року № 3531/26-15-04-09-20/30930769 про реєстрацію 55 податкових накладних з порушенням граничних строків реєстрації (від 1 до 9 днів).

На підставі акта перевірки контролюючий орган прийняв податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2020 року № , яким на підставі статті 120-1 Податкового кодексу України застосував до позивача штрафні (фінансові) санкції у розмірі 12 775,79 грн за несвоєчасну реєстрацію 55 податкових накладних.

Не погоджуючись з прийнятим податковим органом податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції мотивував своє рішення встановленням факту своєчасної реєстрації позивачем 30 спірних податкових накладних, що підтверджується наданими до матеріалів справи доказами, а саме: 29 грудня 2019 року (граничний термін 31 грудня 2019 року) в межах операційного дня. Окрім того, з розрахунку штрафних санкцій вбачається, що податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2020 року № винесено щодо порушення термінів реєстрації 55 податкових накладних, в тому числі, і поданих 29 грудня 2019 року. В той же час, правомірність застосування штрафу за затримку реєстрації 25 інших податкових накладних позивач в межах цієї справи не оскаржує, а тому, враховуючи висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 06 лютого 2018 року у справі № 826/15139/16 та від 17 квітня 2018 року у справі № 2а-10031/12/2670, суд не зобов`язаний самостійно здійснювати розрахунок штрафних санкцій замість контролюючого органу, оскільки фактично перебирає таким чином повноваження контролюючого органу. У зв`язку з цим суд дійшов висновку про наявність підстав для повного скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, що не позбавляє податковий орган здійснити розрахунок штрафних санкцій відповідно до закону та прийняти нове рішення у встановленому законом порядку.

Колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховує наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних (далі - ЄРПН) - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

За змістом пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 61 до 365 календарних днів, 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У випадку встановлення факту вчинення платником податку порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних контролюючий орган відповідно до пункту 58.1 статті 58 ПК України (визначає підстави, порядок оформлення та вручення податкового повідомлення-рішення) та положень пункту 2 розділу II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28 грудня 2015 року № 1204, складає податкове повідомлення-рішення за формою «Н» за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року № 1246 (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку № 1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Пунктом 5 Порядку № 1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пункт 11 Порядку № 1246 передбачає, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до пунктів 12, 13 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно з пунктами 14, 15 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

З системного аналізу наведених правових норм можна дійти висновку, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Таким чином, у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

При цьому, встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у виді накладення штрафу може застосовуватися в разі, якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.

З наявних в матеріалах справи витягів з протоколів вбачається, що підставою для прийняття спірного податкового повідомлення-рішення були висновки відповідача щодо несвоєчасної реєстрації позивачем, зокрема, ПН №№ 17, 35, 24, 30, 26, 11, 22, 38, 20, 37, 14, 21, 15, 12, 28, 34, 16, 36, 29, 25, 18, 27, 23, 33, 10, 8, 22, 9, 19 та 31, складених у грудні 2019 року і поданих позивачем 29 грудня 2019 року за допомогою програмного забезпечення «M.E.Doc» по «прямому з`єднанню» до ДПС України

З огляду на дату складення наведених ПН, кінцевою датою їх реєстрації є 31 грудня 2019 року.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем 29 грудня 2019 року у період часу з 16:21 год до 17:38 год направлялись до ДПС України спірні податкові накладні.

Отже, відповідно до наданих позивачем квитанцій з комп`ютерної програми «M.E.Doc» наведені податкові накладні були подані позивачем на реєстрацію 29 грудня 2019 року протягом операційного дня, який триває до 20 год. 00 хв.

Натомість, відповідачем не надано доказів направлення позивачу квитанцій про прийняття або неприйняття спірних ПН протягом операційного дня, в якому були направлені ПН.

Таким чином, долученими протоколами подій підтверджується, що позивач, створивши та надіславши податкові накладні на реєстрацію до ЄРПН 29 грудня 2019 року у межах операційного дня, своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації ПН.

Слід зазначити, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення, виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних, тому скріншоти з підтвердженням дати надсилання є належним засобом доказування.

Такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 листопада 2021 року у справі № 160/10558/19, які відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» підлягають врахуванню.

Також колегія суддів зауважує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Тобто, саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням.

Таким чином, для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за не реєстрацію/затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до них, необхідно встановити причини, що зумовили допущення такого пропуску, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного виконання податкового обов`язку щодо своєчасної реєстрації таких документів.

Якщо затримка реєстрації податкових накладних в ЄРПН виникла не з вини платника податків, це свідчить про протиправність застосування контролюючим органом до нього штрафу за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних.

Отже, з огляду на вказані обставини справи, а саме дату направлення наведених податкових накладних, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позивач своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації 30-ти податкових накладних, що свідчить про протиправність нарахування відповідачем штрафних санкції за їх несвоєчасну реєстрацію.

Суд першої інстанції зауважив, що з розрахунку штрафних санкцій вбачається, що податкове повідомлення-рішення від 02 березня 2020 року № винесено щодо порушення термінів реєстрації загалом 55 податкових накладних, в тому числі, і поданих 29 грудня 2019 року в кількості 30 штук. Правомірність решти застосування штрафу за затримку реєстрації податкових накладних позивач в межах цієї справи не оскаржує.

У зв`язку з цим та враховуючи приписи частини другої статті 245 КАС України, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 02 березня 2020 року № є протиправним в частині застосування штрафної санкції у сумі 6 082, 49 грн, що стосується податкових накладних №№ 17, 35, 24, 30, 26, 11, 22, 38, 20, 37, 14, 21, 15, 12, 28, 34, 16, 36, 29, 25, 18, 27, 23, 33, 10, 8, 22, 9, 19 та 31, поданих 29 грудня 2019 року, а тому підлягало частковому скасуванню.

В решті штрафної санкції податкове повідомлення-рішення залишається чинним.

Оскільки судом першої інстанції порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного скасування оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень у повному обсязі, то відповідно до статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду - зміні.

Суд апеляційної інстанції відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України не змінює розмір стягнутих судом першої інстанції судових витрат, оскільки в даному випадку позивачем сплачено судовий збір як за вимогу немайнового характеру, що позбавляє суд можливості розрахувати відсоток від оспорюваної суми.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 317, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2024 року змінити в частині обсягу визнання та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 02 березня 2020 року № .

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у місті Києві від 02 березня 2020 року № в частині накладення штрафу у сумі 6 082, 49 грн (шість тисяч вісімдесят дві гривні сорок дев`ять копійок).

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.

Судді: Маринчак Н.Є.

Штульман І.В.