Справа № 520/23795/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2024 року Справа № 520/23795/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Барвінківської міської ради (64701, Харківська обл., Ізюмський р-н, м. Барвінкове, вул. Центральна, 8, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Барвінківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень та зобов`язати вчинити певні дії: 1) Зобов`язати ОСОБА_2 , заступника Барвінківського міського голови, начальника відділу юридичного забезпечення та звернень громадян, як розпорядника інформації, надати для ознайомлення детальний план території АДРЕСА_2 ; 2) А якщо дійсно немає (приховується, або знищений) детального плану території по АДРЕСА_2 , та зобов`язати ( ОСОБА_2 так як вона приймала матеріали від Даншиної) за власні кошти відновити детальний план території по АДРЕСА_2 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України.

Щодо сплати судового збору, суд зазначає наступне.

Позивач звернувся до суду із двома вимогами немайнового характеру.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року - 3028 грн..

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Отже, в даному випадку ставка судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру становить 2422,40 грн..

Однак, позивач не надав до суду доказів сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, що підтверджується переліком додатків до адміністративного позову.

Разом з тим, позивач подав клопотання про звільнення від оплати судового збору, в зв`язку з перебуванням у скрутному матеріальному становищі.

Так, статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлено пільги щодо сплати судового збору.

Суд зазначає, що позивач не відноситься до категорії осіб, які відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" мають пільги щодо сплати судового збору.

Проте, відповідно до статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалах від 28.09.2015 по справі № 21-5496а15 та від 18.02.2016 по справі 826/6756/15.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою ст. 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, згідно п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору враховувати майновий стан сторони в сукупності з однією з умов, визначених вказаною статтею Закону.

Так, на підтвердження заявленого клопотання представник позивача надав відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків № 2002-24-01532 від 16.08.2024 про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 1 кварталу 2024 року по 2 квартал 2024 року, з якої вбачається, що позивач станом на 16.08.2024 не отримує дохід.

Також надав довідку про доходи № 5722 5793 9277 3725 видану відділом обслуговування громадян № 8 Головного управління Пенсійного фонду в Харківській області за вих. № 188/02-10--20 від 19.08.2024 за період з 01.02.2024 по 31.07.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, позивачем надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків та довідку про доходи не за попередній рік, а за поточний рік всупереч вимогам ст. 8 Закону України "Про судовий збір.

Враховуючи викладене позивач жодними належними доказами не підтвердив, зокрема, свого скрутного майнового становища, а також того, що розмір судового збору в даному випадку перевищує 5% розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, тобто за 2023 рік.

Крім того, суд зазначає, що позивач може мати інші джерела доходів, про наявність або відсутність яких у клопотанні про звільнення позивача від сплати судового збору взагалі не зазначає.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland»), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland»), заява № 73547/01).

Аналогічного висновку дійшов і Верховний Суд в ухвалі від 07.05.2024 у справі №380/1184/24.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд зазначає, що доведення та обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або наявність ускладнень у здійсненні оплати судового збору, з огляду на приписи статей 72-77 КАС України покладаються на особу, яка звертається з відповідним клопотанням.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя ("KREUZ v. POLAND" № 28249/95).

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Питання перевірки реальної спроможності заявників-фізичних осіб сплатити судовий збір у спорах з суб`єктами владних повноважень набуває особливої актуальності та має детально перевірятися судами у випадку, якщо заявники ставлять питання про звільнення, зменшення та/чи розстрочення/відстрочення сплати судового збору. За наявності таких питань суди повинні вказувати, які конкретно докази заявник має надати на підтвердження факту свого незадовільного майнового стану, у разі якщо наданих доказів недостатньо або вони не є належними; повинні надати їм належну оцінку та прийняти вмотивоване рішення, враховуючи, зокрема, суть спору, статус особи заявника, обставини, що призвели до ускладнення можливості сплати судового спору (ухвала Верховного Суду у справі № 328/1894/19 від 22.10.2020).

Оскільки, позивачем до суду не надано належних доказів, які б свідчили про скрутний матеріальний стан позивача, а надані документи не містять достатньої інформації, яка повністю відображає розмір річного доходу позивача за минулий рік, заявлене позивачем клопотання про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим, у зв`язку з чим не підлягає задоволенню.

Щодо змісту позовних вимог, суд зазначає наступне.

Згідно з приписами п. 4, 5 ч. 5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до п. 3 п. 4 ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист шляхом: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В позовних вимогах позивач просить суд "визнати протиправною бездіяльність суб`єкта владних повноважень", проте позивач не зазначає конкретного суб`єкта владних повноважень та в чому саме полягає допущена протиправна бездіяльність.

Окрім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем в якості відповідача зазначено Барвінківську міську раду.

Натомість в позовних вимогах позивач просить суд "Зобов`язати ОСОБА_2 , заступника Барвінківського міського голови, начальника відділу юридичного забезпечення та звернень громадян, як розпорядника інформації, надати для ознайомлення детальний план території АДРЕСА_2 ; 2). А якщо дійсно немає (приховується, або знищений) детального плану території по АДРЕСА_2 , то зобов`язати ( ОСОБА_2 так як вона приймала матеріали від ОСОБА_3 ) за власні кошти відновити детальний план території по АДРЕСА_2 ", без зазначення суб`єкта владних повноважень, який зобов`язаний вчинити певні дії.

Більш того, формулювання у вказаній позовній заяві вимоги "А якщо дійсно немає (приховується, або знищений)" носить умовний характер.

Таким чином, позовна вимога в даній частині не є конкретною та визначеною, та за думкою позивача залежить від певних умов.

Отже, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, в якій визначити позовні вимоги в прохальній частині чітко та конкретизовано відповідно до складу сторін.

За правилами ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві, позивач зокрема просить суд зобов`язати ОСОБА_2 , заступника Барвінківського міського голови, начальника відділу юридичного забезпечення та звернень громадян, як розпорядника інформації, надати для ознайомлення детальний план території АДРЕСА_2 .

Однак, матеріали справи містять Лист Барвінківського виконавчого комітету міської ради Ізюмського району Харківської області від 02.03.2021 та Лист Барвінківського виконавчого комітету міської ради Ізюмського району Харківської області від 27.05.2024 за підписом міського голови ОСОБА_4 .

Таким чином, в порушенні вимог ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано до суду доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги до ОСОБА_5 .

Щодо копій документів, які надані до суду.

Згідно з пунктом 8 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

У відповідності до статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. (ч.5 ст.94 КАС України).

Відповідно до пункту 5.26 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2020» (затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 року №144 у редакції з 01.09.2021р.), відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Висновок щодо обов`язку належного засвідчення копії документів узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в постанові від 02.10.2018 року в справі № 2а-15994/12/2670.

Проте, в порушення вимог ч. 10 ст. 44, ч. 2, ст. 94, ч. 4 ст. 94, ч. 5 ст. 94 КАС України до позову заявником приєднані копії документів, які належним чином не засвідчені.

Слід звернути увагу позивача на те, що вказані обставини не є надмірним формалізмом та прискіпливим ставленням суду до позивача, оскільки адміністративний суд діє виключно в межах повноважень, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, та КАС України спонукає та зобов`язує учасників справи до активної участі/ролі у вирішенні спору, у тому числі ретельно готуватися та звертатися до суду з максимальним пакетом необхідних документів, зібраних позивачем на стадії підготовки матеріалів позовної заяви.

Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст. 6 КАС України, суд на підставі ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

"...Суд уже констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності та що сторони провадження повинні мати право очікувати застосування вищезазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів" (див. рішення від 21 жовтня 2010 року у справі Дія-97 проти України (Diya 97 v. Ukraine), заява № 19164/04, п. 47, з подальшими посиланнями).

Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 рнокпп НОМЕР_1 ) до Барвінківської міської ради (64701, Харківська обл., Ізюмський р-н, м. Барвінкове, вул. Центральна, 8, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії поданий з порушенням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2422.40 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів - ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37874947, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) - 899998, Рахунок отримувача - UA4020661, Код класифікації доходів бюджету - 22030101, Призначення платежу*;101;__________, реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа) або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати до суду уточнену позовну заяву (відповідно до кількості учасників справи), в якій визначити позовні вимоги в прохальній частині чітко та конкретизовано відповідно до складу сторін;

- надати до суду всі наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги;

- завірені належним чином докази - додатки до позову у кількості, відповідній учасникам справи.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 рнокпп НОМЕР_1 ) до Барвінківської міської ради (64701, Харківська обл., Ізюмський р-н, м. Барвінкове, вул. Центральна, 8, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом п`яти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.