Справа № 160/20034/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-10-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправним, скасування наказу та стягнення грошового забезпечення,-
08.08.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, поданий представником позивача - адвокатом Редьком Сергієм Миколайовичем, у якому позивач просить суд:
- визнати противоправним та скасувати наказ начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани;
- стягнути з Головного управлінні Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення, яке було зменшене на підставі наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Позивачем з Відповідачем був укладений контракт про проходження служби цивільного захисту з Державною службою України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області в особі голови ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області про проходження служби цивільного захисту та з цього ж дня проходить службу на посаді начальника караула 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно - рятувального загону Головного управління ДСНС України в Дніпропетровській області. 07.07.2023 року на підставі наказу (номер невідомий) від 07.07.2023 року начальником Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області був притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани та позбавлений на час дії частини грошового забезпечення (надалі - Наказ) (копія наказу Позивачу не надавалась, оригінал знаходиться у Відповідача). Підписав про ознайомлення з Наказом 07.07.2023 року, копію наказу не отримував. З наказом позивач не погоджується, жодного дисциплінарного поступку не скоював, наказ вважає противоправним, незаконним та виданим з порушенням законодавства України, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито в адміністративній справі спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за правилами статті 262 КАС України; вирішено розпочати розгляд справи по суті з 14.09.2023 року; встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача; витребувано від відповідача для залучення до матеріалів справи додаткові докази та встановлено строк для їх подання; встановлено позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу - 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.
За даними КП «ДСС» копію ухвали про відкриття провадження надіслано одержувачам - ОСОБА_2 та Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області за допомогою підсистеми «Електронний суд» в їх електронні кабінети - 30.08.2023 о 17:49, а копію адміністративного позову Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області. 09.08.2023, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, строк на подання відзиву на позов до 15.09.2023.
У зв`язку з перебування головуючого судді Юхно І.В. у відпустці у період з 28.08.2023 по 15.09.2023 вказана заява отримана головуючим суддею в перший робочий день з урахуванням вихідних днів - 18.09.2023.
Означений відзив позивачу було направлено засобами поштового зв`язку.
За правилами ст.262 КАС України адміністративна справа мала бути розглянута до 13.10.2023, проте з урахуванням перебування головуючого судді Юхно І.В. у відпустці в період з 06.10.2023 по 20.10.2023 суд на підставі положень ч.6 ст.120 КАС України розглядає справу в перший робочий день з урахуванням вихідних днів - 23.10.2023.
У ході судового розгляду справи сторони правом на подання відповіді на відзив та заперечень відповідно не скористались.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
ОСОБА_1 08.08.2014 склав присягу працівника ДСНС України, вступаючи на службу цивільного захисту, 05.06.2020 уклав контракт №907/20 про проходження служби цивільного захисту.
Старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 призначено на посаду водія 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, з посадовим окладом 2910 гривень у місяць, звільнивши з посади водія 65 державної пожежно-рятувальної частини Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, з 01 липня 2021 року у зв`язку із проведенням організаційно-штатних заходів, про що свідчить наявна у матеріалах справи копія наказу від 30.06.2021 №241.
29.04.2016 водій ДПРЧ ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, старшина служби ЦЗ ОСОБА_1 , попереджений про недопущення під час проходження служби цивільного захисту (роботи) в ДСНС корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» (копія попередження міститься у матеріалах справи).
19.06.2023 начальником Сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області В.П`ятак ініційовано доповідну записку №225/13 на ім`я начальника ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області про вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, та проведення службового розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ, наступного змісту:
Сектором з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області у ході проведення перевірки стану дотримання вимог антикорупційного законодавства в 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області станом на 16.06.2023 було виявлено інформацію про вчинення особами начальницького складу 65 ДПРЧ неправомірних дій з ознаками адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, та встановлено, що під час добового чергування 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 начальник караулу 65 ДПРЧ капітан служби ЦЗ ОСОБА_4 мав у прямому підпорядкуванні близьку особу, а саме: водія 65 ДПРЧ старшину ЦЗ ОСОБА_1 ( ОСОБА_4 являється рідним братом дружини ОСОБА_1 ). Наряд на службу на вказане добове чергування затверджений начальником 65 ДПРЧ підполковником служби ЦЗ ОСОБА_5 . Зазначений перелік обставин вказує на вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ.
Наказом Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 20.06.2023 № НС-309/49 призначено службове розслідування на підставі інформації про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 державної пожежно-рятувального частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління П`ятака В.В. від 19.06.2023 № 225/13 та призначено комісію у відповідному складі.
16.06.2023 в рамках службового розслідування позивачем надано пояснення.
06.07.2023 начальником Головного управлінням ДСНС у Дніпропетровській області, генералом-майором служби цивільного захисту Ю.Корецьким затверджено Висновок службового розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області П`ятака В.В. від 19.06.2023 №225/1.
Відповідно до вказаного Висновку члени комісії дійшли, що службове розслідування за інформацією про вчинення неправомірних дій особами начальницького складу 65 ДПРЧ, що викладена у доповідній записці начальника сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ П`ятака В.В. від 19.06.2023 №225/13 слід вважати закінченим та визнали порушенням службової дисципліни відповідно до статті 8 Дисциплінарного статуту неправомірні дії водія 65 ДПРЧ старшини служби ЦЗ ОСОБА_1 , які виразились у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів, у допущенні ним особисто факту виникнення обставин прямого підпорядкування близьких осіб, в порушення вимог статей 27, 28 Закону України «Про запобігання корупції», невиконанні обов`язку дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції», визначеного пунктом 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593, неналежному виконанні вимог розпорядчих документів керівництва ГУ. За допущений факт порушення службової дисципліни на старшину служби ЦЗ ОСОБА_1 запропоновано накласти дисциплінарне стягнення у виді догани.
У висновку службового розслідування від 06.07.2023 Комісією встановлено таке:
« 1) відповідно до записів у «Книзі служби №15.2-10 65 ДПРЧ 1 ДПР3 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області (розпочато 24.04.2023, на 70 арк.), на час добового чергування 4-го чергового караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023, до складу караулу було включено, у тому числі: начальника караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 та водія 65 ДПРЧ старшину служби ЦЗ ОСОБА_1 ; наряд на службу на вказане добове чергування затверджений начальником 65 ДПРЧ підполковником служби ЦЗ ОСОБА_5 ; також встановлено, що за особистим рішенням капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 , на старшину служби Ц3 ОСОБА_1 покладено обов`язки постового біля фасаду у три періоди часу, а саме:
з 08-00 год. 08.05.2023 по 10-00 год. 08.05.2023,
з 16-00 год. 08.05.2023 по 18-00 год. 08.05.2023,
з 06-00 год. 09.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023;
2) відповідно до змісту трьох експлуатаційних карток за травень 2023 року на службові транспортні засоби 65 ДПРЧ (реєстр./номери АЕ454E, AE268E, AE269E), - 08.05.2023 старшина служби Ц3 ОСОБА_1 вніс облікові записи (у тому числі: про роботу вказаних транспортних засобів, роботу двигунів під час зміни караулу, витрат пального, залишків пального у баках) та завірив своїми особистими підписами (графа 20) у кожному з трьох вказаних документів; як результат контролю начальника караулу за обов`язковими діями водія - капітан служби ЦЗ ОСОБА_4 08.05.2023 завірив своїми особистими підписами (графа 21) відомості, що внесені старшиною служби ЦЗ ОСОБА_1 , у кожному з трьох вказаних документів;
3) відповідно до змісту «Журналу №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка MAN L 79 Державний номер НОМЕР_3 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.) 08.05.2023 старшина служби ЦЗ ОСОБА_1 вніс облікові записи (у тому числі: про вид ТО, номер операцій ТО) та завірив своїми особистими підписами (графа 6); відмітки про технічний стан ТЗ (графа 7) та про контроль якості проведених робіт (графа 8) здійснено за особистим підписом начальника 65 ДПРЧ підполковника служби Ц3 ОСОБА_5 ; аналогічні відмітки зроблені 08.05.2023 вказаними особами у «Журналі №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка АЦ-40(131)137 Державний номер АЕ298Е 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.) та у «Журналі №15.3-04 обліку технічного обслуговування транспортного засобу Тип, марка АЦ-40(130)63Б Державний номер АЕ268Е 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області» (розпочато 27.01.2023, на 20 арк.);
4) відповідно до пункту 1.2 розділу 1 "Посадової інструкції начальника 4-го караулу 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області", затвердженої 01.07.2021 начальником 1 ДПРЗ ГУ полковником служби ЦЗ ОСОБА_7 , з якою ОСОБА_4 ознайомлений під розпис 01.07.2021, - начальник 4-го караулу 65 ДПРЧ є прямим начальником усього особового складу караулу; також, начальник караулу призначає підлеглих на пости та внутрішній наряд (відповідно до пункту 2 параграфу "Перед заступанням на чергування" розділу 2 вказаної посадової інструкції) і контролює несення служби постовими, дозорними та особами внутрішнього наряду (відповідно до пункту 2.12 розділу 2 вказаної посадової інструкції);
5) відповідно до пункту 1.2 «Посадової інструкції водія 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області», затвердженої 01.07.2021 начальником 1 ДПРЗ ГУ полковником служби ЦЗ ОСОБА_7 , з якою ОСОБА_1 ознайомлений під розпис 01.07.2021, - водій 65 ДПРЧ підпорядковується начальнику караулу;
6) відповідно до пункту 7.6.10 «Положення про 65 державну пожежно-рятувальну частину 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області», затвердженого наказом 1 ДПРЗ ГУ від 24.09.2021 № 184 (далі - Положення про 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ), - начальник 65 ДПРЧ забезпечує, у тому числі: дотримання у 65 ДПРЧ законодавства з питань запобігання та протидії корупції…
По суті письмових пояснень капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 (від 16.06.2023) та старшини служби ЦЗ ОСОБА_1 (від 16.06.2023) встановлено, що 08.05.2023 кожен з них не повідомив керівника (начальника 65 ДІРЧ, та будь-якого іншого прямого начальника) про наявний конфлікт інтересів за причини невірного розуміння вимог антикорупційного законодавства…
Таким чином, комісією встановлено:
2) у період часу з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 старшина служби ЦЗ ОСОБА_1 , фактично виконуючи обов`язки на посаді водія 4-го чергового караулу 65 ДГІРЧ, перебуваючи у прямому підпорядкуванні близької особи (капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 ), у межах обов`язків водія, одержував для виконання накази і розпорядження від близькій особі (капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 ) та фактично виконував їх, не повідомив у встановленому порядку про наявний потенційний конфлікт інтересів, тим самим порушив вимоги статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" та вимоги пункту 2.1.2 Тимчасового порядку…».
06.07.2023 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято наказ №301 «Про результати службового розслідування».
Згідно з пунктом 3 вказаного наказу від 06.07.2023 №301 за допущений факт неповідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів, виникнення обставин прямого підпорядкування близьких осіб в порушення вимог статей 27, 28 Закону України "Про запобігання корупції", невиконання обов`язку дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України "Про запобігання корупції", визначеного пунктом 31 Положення № 593, неналежне виконання вимог розпорядчих документів керівництва Головного управління, на старшину служби цивільного захисту ОСОБА_1 , водія 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ Головного управління, накласти дисциплінарне стягнення у виді догани, зі зменшенням розміру премії на 15 % та зменшенням розміру надбавки за особливості проходження служби на 5 % відповідно до Положення про преміювання осіб рядового і начальницького складу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області на 2020 рік, затвердженого наказом Головного управління від 14.01.2020 № 27.
Позивач ознайомлений з вказаним наказом 06.07.2023, про що свідчить його особистий підпис у наказі, копія якого міститься у матеріалах справи.
Не погоджуючись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, позивач звернулася до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 зазначеної статті у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулює Кодекс цивільного захисту України (далі - КЦЗ України).
Правовою основою цивільного захисту є Конституція України, цей Кодекс, інші закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також акти Президента України та Кабінету Міністрів України (стаття 3 цього Кодексу).
Відповідно до частини першої статті 22 КЦЗ України до сил цивільного захисту належать: 1) Оперативно-рятувальна служба цивільного захисту; 2) аварійно-рятувальні служби; 3) формування цивільного захисту;4) спеціалізовані служби цивільного захисту;5) пожежно-рятувальні підрозділи (частини);6) добровільні формування цивільного захисту.
До персоналу (кадрів) органів та підрозділів цивільного захисту належать особи рядового і начальницького складу, які проходять службу цивільного захисту за контрактом, державні службовці та інші працівники, з якими укладається трудовий договір (частина перша статті 99 КЦЗ України).
Статтею 101 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Час проходження особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту зараховується до їхнього страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби відповідно до закону.
На осіб начальницького складу служби цивільного захисту поширюються вимоги та обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 затверджено Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу (далі - Положення № 593).
Відповідно до пункту 6 Положення №593 особи начальницького складу є особами, уповноваженими на виконання функцій держави, на яких поширюються дія вимог та обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».
Пунктом 31 Положення № 593 передбачено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані, зокрема: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження.
Особи начальницького складу зобов`язані дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції».
Відповідно до абзацу першого підпункту 7 пункту 62 Положення №593 особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами, до яких належать особи, зазначені в абзаці четвертому частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника), у тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань щодо прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень, здійснення контролю за їх виконанням.
Пунктом 27 Положення № 593 керівники (начальники) органів і підрозділів цивільного захисту несуть персональну відповідальність за невиконання вимог цього Положення та інших нормативно-правових актів з питань проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки, доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження тощо (пункт 31 Положення № 593).
За змістом пункту 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Законом України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» від 05.03.2009 № 1068-VI затверджено Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту цивільного захисту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.
Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до пунктів 1, 2 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга).
Відповідно до пункту 8 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
Згідно з пунктами 24, 25 Дисциплінарного статуту начальник зобов`язаний підтримувати високий рівень службової дисципліни в органах і підрозділах цивільного захисту, вимагати від підлеглих її додержання, не залишати поза увагою жодного факту вчинення дисциплінарного правопорушення, у повному обсязі використовувати надані йому права, правильно застосовувати заходи дисциплінарного впливу.
Начальник зобов`язаний бути прикладом у бездоганному виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної та службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, виявлення честі та гідності, заохочувати ініціативність, самостійність і старанність на службі.
Згідно з пунктом 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Статтею 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Пунктом 59 Статуту визначено, що до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Статтею 68 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із вчиненням проступку, не сумісного з подальшим проходженням служби цивільного захисту, у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
Відповідно до пункту 67 Дисциплінарного статуту начальники, які не вжили заходів для притягнення підлеглих до відповідальності за вчинені ними дисциплінарні правопорушення, а також не подали матеріали про вчинення особами рядового і начальницького складу адміністративних чи кримінальних правопорушень до органу, уповноваженого розглядати справи про адміністративні правопорушення, чи до органу досудового розслідування, у випадках, передбачених пунктом 66 цього Статуту, несуть відповідальність згідно з цим Статутом та законом.
Відповідно до пункту 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.
Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначає Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затверджена наказом МВС України від 05 травня 2015 року № 515 (далі - Інструкція № 515).
Згідно з пунктом 2 розділу I Інструкції № 515 метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Відповідно до пунктів 1, 3 Розділу VII Інструкції № 515 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються: посада(и), звання, прізвище(а), ініціали посадової(их) особи (осіб), яка(і) проводила(и) службове розслідування; підстави для проведення службового розслідування.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла(и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам); заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни; наявність причинного зв`язку між порушенням(и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками; умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього; вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено; заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного. Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.
У резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункт 2 Розділу VIIІ Інструкції № 515).
Накладення та оскарження дисциплінарного стягнення на особу рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, здійснюються в порядку та у строки, що визначені чинним законодавством України (пункт 3 Розділу VIII Інструкції № 515).
Отже, законодавцем чітко визначено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру. Особи начальницького складу є особами, уповноваженими на виконання функцій держави, на яких поширюються дія вимог та обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», та вони зобов`язані дотримуватися вимог та обмежень, установлених Законом України «Про запобігання корупції». Особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника). При цьому, за порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, тобто за порушення службової дисципліни, на осіб рядового і начальницького складу накладаються дисциплінарні стягнення.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено такі поняття:
близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта;
пряме підпорядкування - відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням;
потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;
приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;
реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Згідно із частиною першою статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 4 частини першої статті 28 вказаного Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
В ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області №301 від 06.07.2023 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді догани зі зменшення розміру премії на 15% та із зменшенням розміру надбавки за особливості проходження служби на 5%, прийнятий за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 05.07.2023 та затвердженого начальником ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області 06.07.2023.
Згідно із вказаним Висновком під час службового розслідування були встановлені обставини порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів та допущенні виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи, чим порушено вимоги ст.ст.27, 28 Закону України «Про запобігання корупції».
Так, відповідно до Висновку службового розслідування у період часу з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 старшина служби ЦЗ ОСОБА_1 , фактично виконуючи обов`язки на посаді водія 4-го чергового караулу 65 ДГІРЧ, перебуваючи у прямому підпорядкуванні близької особи (капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 ), у межах обов`язків водія, одержував для виконання накази і розпорядження від близькій особі (капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 ) та фактично виконував їх, не повідомив у встановленому порядку про наявний потенційний конфлікт інтересів, тим самим порушив вимоги статті 28 Закону України "Про запобігання корупції" та вимоги пункту 2.1.2 Тимчасового порядку.
Суд зазначає, що при вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.
Судом враховано, що водій 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ підпорядковується начальнику караулу (командиру відділення), а з питань утримання і технічного обслуговування спеціальної техніки - старшому водію 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ, що визначено пунктом 1.2 розділу І Посадової інструкції водія 65 державної пожежно-рятувальної частини 1 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженої начальником 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області полковником служби цивільного захисту полковником служби цивільного захисту ОСОБА_7 , з якою позивач ознайомлений 01.07.2021 (копія міститься у матеріалах справи).
Як вбачається із змісту Висновку, під час службового розслідування було опрацьовано Книгу служби №15.2-10 65 ДПРЧ 1 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, витяг з якої наданий суду, відповідно до записів у якій в наряд на службу 4 караулу 65 ДПРЧ з 08-00 год. 08.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023 до складу караулу було включено начальником караулу 65 ДПРЧ капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 та водієм 65 ДПРЧ старшину служби ЦЗ ОСОБА_1 , та за особистим рішенням начальника караулу, яким у вказаному наряді був капітан служби ЦЗ ОСОБА_4 , на старшину служби Ц3 ОСОБА_1 покладено обов`язки постового біля фасаду у три періоди часу, а саме: з 08-00 год. 08.05.2023 по 10-00 год. 08.05.2023, з 16-00 год. 08.05.2023 по 18-00 год. 08.05.2023, з 06-00 год. 09.05.2023 по 08-00 год. 09.05.2023.
Отже, позивач у спірному випадку виконував посадові обов`язки перебуваючи у прямому підпорядкуванні близької особи (капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 ).
Водночас, за змістом частини першої статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у зв`язку з виконанням повноважень близьким їм особам.
Особи рядового і начальницького складу не можуть перебувати з близькими особами, до яких належать особи, зазначені в абзаці четвертому частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», у відносинах прямої організаційної та правової залежності підлеглої особи від її керівника (начальника) (абзац перший підпункту 7 пункту 62 Положення №593).
Доказів повідомлення про наявний потенційний конфлікт інтересів безпосереднього керівника у встановленому порядку матеріали справи не містять, позивачем не надано.
Отже, позивач в порушення вимог частини першої статті 28 Закону №1700-VII самостійно не повідомив про наявність потенційного конфлікту інтересів та самостійно не вжив заходів щодо його врегулювання відповідно до Закону.
В матеріалах справи наявні письмові пояснення ОСОБА_1 від 16.06.2023 в рамках проведення службового розслідування, за змістом яких позивач не заперечував проти допущених порушень та підтвердив, що особисто не вжив заходів щодо недопущення мною, щодо виконання службових обов`язків під час підпорядкування близькій особі капітана служби ЦЗ ОСОБА_4 та вказав, що розуміє, що порушив вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».
З огляду на викладене, висновки відповідача, викладені у Висновку службового розслідування про порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у неповідомленні про наявний потенційний конфлікт інтересів та допущенні виникнення обставин прямого підпорядкування близької особи, є такими, що знайшли своє обґрунтоване підтвердження під час судового розгляду.
Щодо посилань позивача на неотримання копії оспорюваного наказу, суд зазначає, що пунктом 100 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту передбачено, що про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.
Отже, законодавцем передбачено обов`язок саме доведення до відома, під підпис, до особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, про накладення дисциплінарного стягнення. Лише у разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач 06.07.2023 ознайомлений з наказом від 06.07.2023 № 301, про що свідчить його особистий підпис на примірнику наказу, що наданий відповідачем.
За таких обставин, позивач належним чином ознайомлений із наказом про застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді догани, порядок ознайомлення відповідає вимогам чинного законодавства, а тому доводи позивача з цього приводу є безпідставними.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених законодавчих норм та встановлених обставин, суд вважає, що наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 06.07.2023 №301 про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у виді догани відповідає вимогам чинного законодавства, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для його скасування, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні.
Позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача грошове забезпечення, яке було зменшене на підставі наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді догани, не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовної вимоги, в задоволенні якої відмовлено.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Усі інші аргументи сторін, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Оскільки в задоволенні позову було відмовлено, то судові витрати в силу вимог ст.139 КАС України розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно