Справа № 320/19671/24
Суддя: Кочанова П.В.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження процесуальних строків на усунення недоліків

02 вересня 2024 року № 320/19671/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кочанова П.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, яка полягає у незастосуванні з 02 січня 2018 року при нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 пенсії показника середньої заробітної плати з якої сплачено страхові внески за 2016-2017 рр. в розмірі 5377,90 грн, проіндексованого в 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 роках на коефіцієнти збільшення 1,17; 1,11; 1,11; 1,14; 1,197 та який з 01 березня 2023 року складає 10 578,97 грн.,

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області з 02 січня 2018 року нараховувати та виплачувати ОСОБА_1 пенсію із застосуванням показника середньої заробітної плати в Україні за останні три календарні роки, що передують призначенню йому пенсії, а саме за 2016-2017 рр. в розмірі 5377,90 грн, проіндексованого в 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 роках на коефіцієнти збільшення 1,17; 1,11; 1,11; 1,14; 1,197 та який з 01 березня 2023 року складає 10 578,97 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13 травня 2024 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Представником позивача подана до суду заява про поновлення строку звернення до суду, мотивована тим, що підставою звернення до суду стало невірне нарахуванню органом пенсійного забезпечення розміру пенсії позивача, починаючи з 02 січня 2018 року (дата призначення пенсії по віку). Крім того, зазначено, що позивач в силу віку під час епідемії коронавірусу, воєнного стану, зважаючи на графіки відключення електроенергії, не мав можливості вільно пересуватись щоб скористатись послугами юриста/адвоката для отримання належної консультації та правової допомоги.

Розглянувши заяву представника позивача та додані до неї документи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно частини другої статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд звертає увагу на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19, щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, у спорах цієї категорії, яка полягає у такому:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 15 вересня 2023 року у справі №1340/5990/18.

З прохальної частини позовної заяви слідує, що ОСОБА_1 просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у незастосуванні з 02 січня 2018 року при нарахуванні та виплаті позивачу пенсії показника середньої заробітної плати з якої сплачено страхові внески за 2016-2017 рр. в розмірі 5377,90 грн, та зобов`язати відповідача з 02 січня 2018 року нараховувати та виплачувати позивачу пенсію із застосуванням показника середньої заробітної плати в Україні за останні три календарні роки, що передують призначенню йому пенсії, а саме за 2016-2017 рр. в розмірі 5377,90 грн, проіндексованого в 2019, 2020, 2021, 2022, 2023 роках на коефіцієнти збільшення 1,17; 1,11; 1,11; 1,14; 1,197 та який з 01 березня 2023 року складає 10 578,97 грн, при цьому позивач з позовом звернувся до суду 11 грудня 2023 року (засобами поштового зв`язку Укрпошта).

Отже, позовні вимоги за період з 2 січня 2018 року по 10 червня 2023 року заявлені поза межами шестимісячного строку звернення до адміністративного суду.

Розглядаючи питання поважності пропуску строку звернення в межах аргументів наведених представником позивача, суддя зазначає таке.

За загальним правилом поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Представник позивача, обґрунтовуючи причини пропуску строку звернення до суду, посилається на те, що позивач в силу віку під час епідемії коронавірусу, воєнного стану, зважаючи на графіки відключення електроенергії, не мав можливості вільно пересуватись щоб скористатись послугами юриста/адвоката для отримання належної консультації та правової допомоги.

Водночас, як зазначено у позовній заяві, позивачу призначено пенсію за віком 02 січня 2018 року, тобто на два роки раніше, аніж виникли певні обставини пов`язані з епідемією коронавірусу та введенням в Україні воєнного стану.

Зміст поданої заяви про поновлення строку звернення не містить будь-яких доводів з приводу того, що позивач з 02 січня 2018 року не мав реальної, об`єктивної можливості виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії щодо звернення до пенсійного органу з заявою про розрахунок його пенсії або ж звернутися до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до п.3 Прикінцевих положень КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Водночас, суд зазначає, що сам факт запровадження карантину не може бути підставою безумовного поновлення пропущеного процесуального строку без наведення заявником інших негативних обставин, що були зумовлені карантинними обмеженнями та перешкоджали саме цій особі вчинити процесуальні дії у строк, встановлений законом.

Представником позивача не зазначено негативних обставин, що були зумовлені карантинними обмеженнями, посилаючись лише на те, що позивач не мав можливості вільно пересуватись щоб скористатись послугами юриста/адвоката для отримання належної консультації та правової допомоги, не надаючи суду будь-яких доказів в обґрунтування цього.

Окрім того, згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених в постанові від 10 листопада 2022 року у адміністративній справі № 990/115/22 ( номер провадження № 11-107заі22), введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Обставина, наведена представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку така, як відключення електроенергії не є об`єктивно непереборною і не пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду.

Періодичне відключення електроенергії є тимчасовою перешкодою для звернення до суду, однак не має постійного характеру, а тому в інший час позивач не був позбавлений можливості вчасного звернення до суду з даним позовом.

Окрім того, як вбачається з листа Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області від 28.09.2023 року №1000-0202-8/146607, позивач перебуває на обліку в Головному управлінні та одержує пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та є працюючою особою, що спростовує доводи представника позивача, що в силу віку під час епідемії коронавірусу, воєнного стану, не мав можливості вільно пересуватись.

В контексті викладеного, причини пропуску строку, наведені у клопотанні, суд оцінює як загальні, не пов`язані з конкретними обставинами, що стосуються саме позивача та свідчать про непереборний характер таких обставин в контексті можливості подати позовну заяву у встановлений законом строк, та про поважність причин пропуску строку.

Відповідно до частини 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частиною 2 статті 121 встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Отже, оскільки позовна заява подана з пропуском строку звернення до суду, підстави для поновлення строку звернення до суду, вказані представником позивача у заяві, визнані судом неповажними, тому суд дійшов висновку щодо продовження строку на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку, з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 118, 121, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків за адміністративним позовом до ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня отримання копії ухвали про продовження процесуального строку на усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку, з наданням відповідних підтверджуючих доказів.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає та відповідно до частини 2 ст. 256 КАСУ набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Кочанова П.В.