Справа № 480/2893/24
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2024-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2024 року Справа № 480/2893/24

Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Воловика С.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в місті Суми адміністративну справу № 480/2893/24 за позовом ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції (далі відповідач-1, Управління ПП), Департаменту патрульної поліції (далі відповідач-2, Департамент ПП) про:

- визнання протиправним та скасування наказу № 57 від 28.03.2024 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення зауваження,

У С Т А Н О В И В:

І. Позиція позивача

Обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного наказу про застосування дисциплінарного стягнення, ОСОБА_1 зазначив, що фактично дисциплінарне стягнення зауваження застосовано до нього у зв`язку з притягненням до дисциплінарної відповідальності підлеглих капітана поліції ОСОБА_2 та капітана поліції ОСОБА_3 , тобто, за не здійснення належного контролю за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону, що призвело до вчинення ними дисциплінарного проступку.

Позивач зауважив на тому, що вчинення підлеглими капітаном поліції ОСОБА_2 та капітаном поліції ОСОБА_3 дисциплінарного проступку, який полягає у залишенні закріпленої за ними на постійне носіння і зберігання зброї «АКС-74У», а також магазину та боєприпасів до неї, без нагляду та належних умов зберігання, відбулось 22.02.2024 під час проведення стройового огляду.

В той же час, у період з 22.02.2024 по 24.02.2024 у позивача були вихідні дні, а його функції виконувала заступниця, у зв`язку з чим він не міг забезпечити належний контроль за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону та, відповідно, порушити вимоги пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункти 1, 2, 3, 4, 5 частини 3 статті 1, пункт 7 частини 1 статті 3, пункт 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 4.1.4 п. 4.1 розділу 4 посадової інструкції командира батальйону УПП в Сумській області, затвердженої наказом ДПП № 2007 від 28.09.2020.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 вважає оскаржуваний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

ІІ. Заперечення відповідача

Не погоджуючись з позовними вимогами, Управління ПП та Департамент ПП у відзивах (а.с. 32-44, 55-68) зазначили, що під час службового розслідування, призначеного з метою встановлення причин та обставин, викладених у рапорті т.в.о. заступника начальника управління начальника відділу чергової служби УПП в Сумській області капітана поліції Олександра Кулінки, було встановлено, що під час проведення стройового огляду 22.02.2024 особового складу роти № 2 батальйону УПП в Сумській області перед заступанням на службу, командир роти № 2 батальйону УПП в Сумській області капітан поліції ОСОБА_4 та заступник командира роти № 2 батальйону УПП в Сумській області капітан поліції ОСОБА_5 перебували без бронежилетів та не мали при собі автоматичної зброї, що була закріплена за ними на постійне зберігання та носіння.

У зв`язку з цим, за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини 3 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції, затвердженої наказом МВС № 828 від 11.10.2018, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС № 70 від 10.02.2016, підпункту 2.2.1 пункту 2.2. розділу 2 посадової інструкції командира роти № 2 батальйону УПП в Сумській області, затвердженої наказом ДПП № 2007 від 28.09.2022, підпункту 2.3.1 пункту 2.3 розділу 2 посадової інструкції заступника командира роти № 2 батальйону УПП в Сумській області, до капітана поліції ОСОБА_2 та капітана поліції ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення догана.

Крім того, у зв`язку з порушенням вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункти 1, 2, 3, 4, 5 частини 3 статті 1, пункт 7 частини 1 статті 3, пункт 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 4.1.4 п. 4.1 розділу 4 посадової інструкції командира батальйону УПП в Сумській області, затвердженої наказом ДПП № 2007 від 28.09.2020 внаслідок не здійснення належного контролю за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону, що призвело до вчинення ними дисциплінарного проступку, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення зауваження.

Отже, на переконання відповідачів, факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни внаслідок протиправної винної поведінки, належним чином підтверджений матеріалами службового розслідування, у зв`язку з чим оскаржуваний наказ про застосування дисциплінарного стягнення є правомірним, а позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 15.04.2024, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі № 480/2893/24, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення осіб, встановлені строки для подання заяв по суті справи.

IV. Обставини справи

Під час проходження служби ОСОБА_1 на посаді командира батальйону УПП в Сумській області ДПП, 22.02.2024 т.в.о. заступника начальника відділу чергової служби Управління ПП в Сумській області Департаменту ПП Олександром Кулінкою начальнику Управління ПП в Сумській області був поданий рапорт, у якому вказувалось про те, що 22.02.2024 під час проведення стройового огляду особового складу роти № 2 батальйону УПП в Сумській області встановлено, що командир роти капітан поліції ОСОБА_6 перебував без бронежилету та не мав при собі автоматичної зброї, яка була закріплена за ним на постійне зберігання і носіння.

Також, у рапорті вказувалось про те, що згідно з рапортом старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 22.02.2024 під час проведення стройового огляду особового складу роти № 2 батальйону УПП в Сумській області, нею було виявлено, що заступник командира роти капітан поліції ОСОБА_8 перебував без бронежилету та не мав при собі автоматичної зброї, закріпленої за ним на постійне зберігання і носіння. (а.с. 81-82)

З метою встановлення причин та обставин, викладених у вказаному рапорті, 27.02.2024 начальником УПП в Сумській області Олексієм Калюжним прийнято наказ № 37 про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії (а.с. 79-80).

На підставі доповідної записки заступника начальника управління начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління ПП в Сумській області Тамари Масючок, наказом № 45 від 12.03.2024 термін проведення службового розслідування був продовжений. (а.с. 83-84)

За результатами службового розслідування, 22.03.2024 складено висновок, згідно з яким за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункти 1, 2, 3, 4, 5 частини 3 статті 1, пункт 7 частини 1 статті 3, пункт 1 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 4.1.4 п. 4.1 розділу 4 посадової інструкції командира батальйону УПП в Сумській області, затвердженої наказом ДПП № 2007 від 28.09.2020, дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення звільнення зауваження (а.с. 110-124).

За змістом висновку службового розслідування, вказані порушення службової дисципліни полягають у не здійсненні позивачем належного контролю за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону, що призвело до вчинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_9 та капітаном поліції ОСОБА_10 .

На підставі висновку службового розслідування, 28.03.2024 Управлінням ПП прийнято наказ № 57, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення зауваження (а.с. 131-132).

V. Норми права які регулюють спірні правовідносини та їх застосування

На виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України Про Національну поліцію.

На виконання частини першої статті 18 вказаного Закону, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України Про Національну поліцію у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі Дисциплінарний статут) і визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службовою дисципліною є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком є протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За змістом частин першої четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту, службовим розслідуванням є діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

На виконання статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування, визначені Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ вказаного Порядку, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України передбачено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України Про запобігання корупції;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;

здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На виконання пункту 4 розділу V Порядку, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 13 розділу V Порядку передбачено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу VІІ Порядку, у разі коли за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частинами 7, 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, зміст вказаних норм дає підстави дійти висновку про те, що за порушення службової дисципліни, до поліцейського може бути застосований один із визначених видів дисциплінарного стягнення, в тому числі і зауваження. Втім, застосування стягнення можливе лише в тому разі, коли порушення службової дисципліни сталося внаслідок винної протиправної поведінки поліцейського, яка належним чином доведена та підтверджена відповідними достатніми доказами.

Разом з цим, обираючи вид дисциплінарного стягнення, який має бути застосований, уповноважена особа зобов`язана враховувати, зокрема, характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, доведеність його вчинення, наявність та ступінь вини порушника. Фактично, при обранні виду дисциплінарного стягнення має дотримуватись принцип пропорційності, тобто, справедливий баланс між тяжкістю проступку, вчиненого внаслідок доведеної винної протиправної поведінки порушника, негативними наслідками, до яких призвела чи може призвести така поведінка з одного боку, та суворістю покарання за вчинений проступок, глибиною необхідного втручання у права порушника, необхідних для досягнення мети застосування стягнення, з другого боку.

VI. Висновки суду щодо доводів сторін та вирішення спору

Обґрунтовуючи правомірність оскаржуваного наказу, відповідачі вказують на вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку внаслідок винної протиправної поведінки, про що свідчать матеріали службового розслідування.

Втім, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд не може погодитись з указаними доводами відповідачів, з огляду на таке.

Матеріалами справи підтверджено, що підставою для призначення службового розслідування слугував рапорт т.в.о. заступника начальника начальника відділу чергової служби Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції Олександра Кулінки, у якому зазначалось про те, що під час стройового огляду особового складу роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП, командир роти Олександр Цинка та заступник командира роти ОСОБА_8 перебували без бронежилетів та без автоматичної зброї, яка закріплена за ними на постійне зберігання і носіння.

Тобто, фактично, вказаний рапорт є повідомленням у якому містилась інформація про вчинення поліцейськими порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку, що відповідно до приписів абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службового розслідування у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, є підставою для призначення службового розслідування.

Як убачається зі змісту оскаржуваного наказу № 57 від 28.03.2024, дисциплінарне стягнення зауваження застосовано до ОСОБА_1 у зв`язку з неналежним здійсненням контролю за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону, що призвело до вчинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_9 та капітаном поліції ОСОБА_10 .

Так, службовим розслідуванням встановлено, що 22.02.2024 відповідно до розстановки сил та засобів, до несення служби в першу зміну заступила рота № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП. Керівництвом роти було проведено цільовий інструктаж із застосуванням портативного відеореєстратора, доведено орієнтування та націлено на виконання обов`язків у відповідності до посадових інструкцій.

Також, 22.02.2024 капітаном поліції ОСОБА_11 та т.в.о. заступника командира батальйону УПП в Сумській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_12 було проведено стройовий огляд особового складу роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП перед заступанням на службу. Під час проведення стройового огляду встановлено, що командир роти капітан поліції ОСОБА_4 та заступник командира роти капітан поліції ОСОБА_5 перебували без бронежилету та не мали при собі автоматичної зброї, яка закріплена за ними на постійне зберігання і носіння.

Після відповідного зауваження з`ясувалось, що бронежилети, автоматична зброя з боєкомплектом до неї та спеціальні засоби, знаходились в особистих транспортних засобах поліцейських, що перебували на місцях для стоянки транспортних засобів навпроти УПП в Сумській області ДПП.

З метою встановлення причин і умов недотримання ОСОБА_13 та ОСОБА_14 службової дисципліни, дисциплінарною комісією був опитаний командир батальйону УПП в Сумській області ДПП капітан поліції ОСОБА_1 , який повідомив, що 21.02.2024 0 19 год 15 хв через інтернет-месенджер WhatsApp отримав повідомлення від капітана поліції ОСОБА_15 стосовно проведення вранці наступного дня стройового огляду. Разом з цим, інформацію щодо осіб які будуть проводити стройовий огляд, а також щодо комплектності форми одягу на шикуванні, повідомлено не було.

Отримавши вказане повідомлення, позивач попередив капітана поліції ОСОБА_16 про проведення стройового огляду вранці 22.02.2024 та відсутність інформації щодо осіб які будуть проводити цей огляд.

Оскільки 22.02.2024 у позивача був вихідний, і повна інформація щодо проведення стройового огляду цього дня була відсутня, окремі завдання старшому лейтенанту ОСОБА_12 , яка виконувала його обов`язки, не ставилися.

Також, у своїх поясненнях ОСОБА_1 зауважив на тому, що про зберігання зброї поліцейськими у власних автомобілях під час перезмінки, йому не відомо, жодного разу таких фактів він не виявляв. Контроль за зовнішнім виглядом керівників рот, станом предметів однострою, наявністю виданої зброї і т.ін. здійснювався на постійній основі.

Крім того, позивач звернув увагу на те, що у зв`язку зі зміною графіків несення служби керівництвом батальйону, ні він, ні ОСОБА_12 , не мають можливості здійснювати контроль зовнішнього вигляду керівників рот до початку зміни, проте, за можливості, такий контроль здійснюється під час зміни.

Суд зазначає, що на виконання пунктів 2.2.3, 2.2.4 посадової інструкції командира батальйону управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції № 2007 від 28.09.2020, командир батальйону зобов`язаний проводити роботу щодо зміцнення службової дисципліни, запобігати надзвичайним подіям, кримінальним, корупційним та іншим правопорушенням серед поліцейських патрульної поліції, своєчасно виявляти й усувати їх причини, аналізувати стан службової дисципліни й об`єктивно доповідати про це начальнику Управління, а також здійснювати контроль за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону.

Підпунктом 4.1.4. пункту 4.1. посадової інструкції встановлено, що командир несе відповідальність за неналежний контроль за виконанням посадових обов`язків підлеглого особового складу та за скоєні ними правопорушення.

Суд наголошує на тому, що ОСОБА_1 , як командир батальйону Управління ПП в Сумській області Департаменту ПП, зобов`язаний виконувати завдання, передбачені згаданою посадовою інструкцією, здійснювати контроль за виконанням посадових обов`язків працівниками батальйону, в тому числі ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , а також запобігати вчиненню ними порушень. Втім, виконувати ці обов`язки, позивач повинен під час перебування на службі та безпосереднього виконання повноважень командира батальйону.

Як підтверджено матеріалами справи, факт недотримання підлеглими позивача ОСОБА_13 та ОСОБА_14 посадових обов`язків (порушення правил зберігання зброї та боєприпасів до неї), стався 22.02.2024. В той же час, відповідно до графіку несення служби керівним складом батальйону управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції на лютий 2024 року, у період з 22.02.2024 по 24.02.2024 ОСОБА_1 був вихідним, у зв`язку з чим, повноваження командира батальйону, в тому числі і забезпечення належного контролю за виконанням підлеглим особовим складом посадових обов`язків, здійснювала ОСОБА_17 .

За таких обставин, суд вважає доводи відповідачів щодо порушення позивачем 22.02.2024 службової дисципліни, а саме: не забезпечення належного контролю за виконанням посадових обов`язків підлеглим особовим складом, необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи.

Суд акцентує увагу на тому, що докази неналежного здійснення контролю ОСОБА_1 за виконанням посадових обов`язків підлеглим особовим складом в інші дні, зокрема, під час безпосереднього виконання повноважень командира батальйону, або докази того, що здійснення такого неналежного контролю має системний характер, матеріали службового розслідування не містять, про наявність таких доказів, відповідачі суд не повідомили.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд робить висновок про відсутність підстав для застосування дисциплінарного стягнення до позивача, невідповідність оскаржуваного наказу критеріям, встановленим ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України та обґрунтованість позовних вимог про його скасування.

Керуючись статтями 3, 6-10, 132, 241, 242, 243, 244, 245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 57 від 28.03.2024 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення зауваження.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Воловик