Справа № 520/22302/24
Суддя: Григоров Д.В.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2024 року справа № 520/22302/24

Харківський окружний адміністративний суду у складі:

головуючого - судді Григоров Д.В.,

розглянувши в приміщенні суду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін справу за

адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Григорія Сковороди, буд. 46,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61057, ) про визнання протиправним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить :

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління ДПС у Харківській області №23-дп від 14.05.2024 «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону №889 (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень), доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень).

Ухвалою суду від 15.08.2024р. поновлено позивачці строк для звернення до адміністративного суду, відкрито спрощене провадження у справі.

28.08.2024р. до суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, обгрунтоване порушенням позивачкою строку звернення до суду та відсутністю поважних підстав для його поновлення.

Дослідивши подане клопотання та перевіривши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною 5 статті 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За матеріалами справи 15 травня 2024 року листом ГУ ДПС № 23046/6/20-40-11-22 у зв`язку із відсутністю позивачки на службі на адресу її електронної пошти було направлено належним чином завірені копії наказу ГУ ДПС у Харківській області від 14.05.2024 №23-дп «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону №889 (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень), доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень).

Приписами статті 91 Закону України від 10.12.2015 № 889-VІІІ «Про державну службу» (із змінами) визначено, що доведення інформації або документів до відома державного службовця відповідно до вимог цього Закону здійснюється шляхом її вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Інформація або документи, надіслані поштою, в тому числі електронною, чи шляхом передачі з використанням інших засобів зв`язку вважаються такими, що доведені до відома державного службовця на п`ятий календарний день з моменту їх відправлення.

Таким чином слід дійти висновку про альтернативність вибору керівником державної служби способів доведення інформації або документів до відома державного службовця: особисто, поштою, електронною поштою, використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку. При чому, вибір одного із зазначених способів доведення інформації не тягне за собою обов`язку одночасного використання іншого (висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 09 серпня 2022 року у справі № 380/876/21).

Відповідно до норм , викладеної у частині 1 статті 9і Закону № 889-УІІІ Кабінетом Міністрів України 11 грудня 2019 року прийнято постанову № 1042 «Про затвердження Порядку фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку» (далі - Порядок № 1042).

Згідно з пунктом 1 названого Порядку №1042, він визначає процедуру доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку відповідно до вимог Закону № 889-VIII.

Пунктами 2-6 Порядку №1042 передбачено, що інформація або документи надсилаються державному службовцю з використанням засобів телекомунікаційного зв`язку його адресу електронної пошти чи за іншими контактними даними, про які він повідомив службі управління персоналом під час вступу чи проходження державно, служби та які зазначені в його особистій справі.

Факт доведення інформації або документів до відома державного службовця фіксується протоколом про доведення інформації або документів до відома державного службовця (далі - протокол).

Протокол складається в довільній формі працівником державного органу визначеним суб`єктом призначення або керівником державної служби, та повинен містити: 1) Дату- час та місце складення протоколу; 2) підставу надіслання інформації або документів державно у службовцю з посиланням на відповідну норму Закону; 3) дату, час та вид засобу телекомунікаційного зв`язку, за допомогою якого надіслано інформацію або державному службовцю; 4) контактні дані державного службовця за якими надіслано інформацію або документи з використанням засобу телекомунікаційного зв`язку (номер телефону, адресу електронної пошти тощо); 5) короткий зміст інформації або документів, які надіслані державному службовцю; 6) найменування посади, прізвище та власне ім`ядержавного службовця, якому надіслано інформацію або документи, 7) підпис, дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я працівника державного органу, який надіє інформацію або документи державному службовцю; 8) підпис, дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я уповноваженого працівника державного органу, який склав протокол, 9) підпис дату, найменування посади, прізвище та власне ім`я керівника служби управління персоналом; 10) додатки до протоколу, що підтверджують факт надіслання інформації або документів (копію знімку екрану засобу телекомунікаційного зв`язку тощо).

Протокол складається в одному примірнику та зберігається у службі управління персоналом.

Державний службовець, якому доведено інформацію або документи до відома, має право отримати завірену в установленому порядку копію відповідного протоколу.

Отже, з огляду на приписи статті 9і Закону № 889-VIІІ та наявну (відому) дату відправлення відповідачем на електронну пошту позивачки завіреної копії наказу ГУ ДПС у Харківській області від 14.05.2024 №23-дп 15 травня 2024 року, позивачка є такою, що повідомлена про накладені на неї дисциплінарні стягнення 19 травня 2024 року. Аналогічний висновок викладений у пункті 161 постанови Верховного Суду від 22 листопада 2022 року у справі № 320/8522/20.

Одночасно з цим Верховний Суд зазначив, що законодавець, доповнивши Закон № 889-УІІІ статтею 9і, мав на меті забезпечити право державного службовця бути обізнаним щодо інформації або документів, які можуть впливати, зокрема, на проходження ним публічної служби (висновок, викладений у пункті 157 постанови Верховного Суду від 22 листопада 2022 року у справі № 320/8522/20).

Як зазначалося вище, відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зважаючи на вищенаведене перебіг строку для звернення ОСОБА_1 до суду у цій розпочався з дня, наступного коли позивачка дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, тобто 19 травня 2024 року та закінчився, відповідно, 19 червня 2024 року.

До суду позивачка звернулася 08.08.2024р., тобто з порушенням місячного строку звернення до адміністративного суду.

Стосовно доводів позивачки про наявність поважних підстав пропуску строку звернення до суду, то вони містять посилання на застосування до позивачки запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та домашнього арешту. Позивачка, зокрема, вказувала, що ці обставини не залежали від її волі та припали не перебіг строку звернення до суду.

Досліджуючи ці доводи з урахуванням доводів клопотання, наданого до суду відповідачем, суд зауважує, що за доводами позовної заяви та матеріалами справи з 09.04.2024р. на підставі ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова по справі № 642/1022/24 по кримінальному провадженню № 0001576 від 03.08.2023 року відносно позивачки було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківській слідчій ізолятор». Ухвалою від 30.04.2024р. позивачці змінено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт з місцем перебування за адресою: АДРЕСА_2 . З 18.07.2024р. ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова позивачці змінено запобіжний захід у вигляді цілодобового арешту на нічний арешт з забороною спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Таким чином, під вартою позивачка перебувала у період з 09.04.2024р. по 30.04.2024р., тобто цей строк не припадає на перебіг строку на звернення до суду в даній справі, з урахуванням того, що спірний наказ прийнято 14.05.2024р.

Стосовно тверджень позивачки про невизначеність кола осіб, з якими їй заборонено спілкування згідно умов перебування під домашнім арештом, суд вважає їх спірними.

Суд зауважує, що застосування до особи запобіжних заходів не переслідує мети повної ізоляції особи, здійснюється на принципах неухильного додержання Конституції України, вимог Загальної декларації прав людини, інших міжнародних правових норм і стандартів поводження з ув`язненими і не може поєднуватися з навмисними діями, що завдають фізичних чи моральних страждань або принижують людську гідність. Крім того, на переконання суду, застосування запобіжних заходів в жодному разі не може обмежувати права особи стосовно звернення до суду.

Крім того, з 18.07.2024р. умови домашнього арешту позивачки не містять заборони щодо вільного пересування, за винятком періоду з 19-00 до 08-00 години в межах строку досудового розслідування, тобто до 07.09.2024 - відповідно до ухали слідчого судді від 18.07.2024р. у справі № 642/1022/24.

З огляду на вище наведене, суд вважає передчасним висновок про наявність поважних підстав для поновлення строку звернення до суду.

За приписами ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З урахуванням викладеного суд застосовує положення саме ч. 4 ст. 123 КАС України та надає позивачу можливість повідомити про інші причини пропуску строку звернення до суду, які підлягатимуть оцінці на предмет поважності.

На підставі викладеного та керуючись статтями 122, 123, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ГУ ДПС у Харківській області про залишення позовної заяви без розгляду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій викласти інші поважні причини для поновлення строку звернення до суду ніж ті, які були повідомлені суду.

Надати позивачці строк протягом десяти днів з моменту отримання даної ухвали для подання до суду вказаної заяви. Звернути увагу, що у вказаний строк заява має бути подана через систему ЄСІТС Електронний суд або безпосередньо надійти до канцелярії суду.

Роз`яснити, що в разі невиконання ухвали суду у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду.

Головуючий суддя Д.В. Григоров