Справа № 200/5711/24
Суддя: Духневич О.С.
Дата ухвалення: 2024-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

30 серпня 2024 року Справа №200/5711/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Духневич О.С., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

19 серпня 2024 року через систему «Електронний суд» до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при виключені зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 за період з 27.10.2023 по 28.04.2024 рік, включно;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час затримки розрахунку при виключені позивача зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 за період з 27.10.2023 по 28.04.2024 рік в сумі 317 613,44 грн.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.08.2024, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Духневичу О.С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 23.08.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 10-ти денний строк з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб подання до суду: документа про сплату судового збору в розмірі 2540,90 грн.; заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску, разом із доказами в їх обґрунтування.

26.08.2024 на адресу суду від позивача надійшли докази сплати судового збору та заява про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що відповідно до постанови Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду з позовними заявами, апеляційними та касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 зазначеної Конвенції.

Доказом поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду є введення в Україні воєнного стану, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-IX 24.02.2022, який є продовжений Указом Президента України від 23.07.2024 № 469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджено Законом України від 23.07.2024 № 3891-ІХ та постійними обстрілами території України, країною агресором Російською Федерацією, постійними тривогами про ракетну небезпеку, а тому позивач не мав змоги звернутися до адміністративно суду в передбачений законодавством місячний строк, а саме з 30.06.2024 по 30.07.2024.

Розглядаючи вказану заяву, суд виходить із наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Нормами ст. 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно - правового спору.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви предметом позову є вимога про визнання протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при виключені зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 за період з 27.10.2023 по 28.04.2024 рік, включно.

Суд зазначає, що військова служба є різновидом публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 11.02.2021 у справі № 240/532/20 сформулював правовий висновок, згідно із яким строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, як і у цьому випадку, охоплюється спеціальною нормою ч. 5 ст. 122 КАС України, а саме строк звернення до суду обмежується місячним строком.

Аналогічного висновку щодо звернення до суду у місячний строк дійшов Верховний Суд у постановах від 31.10.2023 по справі № 240/15141/22, від 02.11.2023 по справі № 420/10372/23, від 23.11.2023 по справі № 420/10397/23.

Такого ж висновку дійшов Перший апеляційний адміністративний суд в постанові від 21.03.2024 по справі № 360/1108/23.

При цьому для обрахування строку звернення до суду, береться до уваги як момент початку його перебігу саме день остаточного розрахунку.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 22.01.2020 по справі № 620/1982/19.

Позивач у позовній заяві зазначає, що остаточний розрахунок з ним проведено 29.06.2024. Отже, перебіг строку звернення до суду з позовом у цій справі розпочався 30.06.2024 - на наступний день за днем остаточного розрахунку, а сплив зазначений строк 30.07.2024, проте позивач звернувся до суду із цією позовною заявою через систему «Електронний суд» лише 19.08.2024, тобто із пропущенням місячного строку для звернення до суду.

В обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що відповідно до постанови Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду з позовними заявами, апеляційними та касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 зазначеної Конвенції.

Суд зазначає, що посилання позивача на постанову Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, згідно з якою проходження військової служби є поважною причиною для поновлення строків звернення до суду, є безпідставним, оскільки такі висновки здійснені судом касаційної інстанції за відмінних фактичних обставин ніж у справі, яка розглядається. У справі № 500/1912/22 позивач відповідно до Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", Указу Президента України від 24.02.2022 № 65/2022 "Про загальну мобілізацію" був мобілізований у першу хвилю (оперативні резервісти, колишні військовослужбовці та ветерани АТО та ООС), у зв`язку з чим подав позов до суду на 22 день після спливу строку звернення до суду.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові 02.11.2023 по справі № 420/10372/23.

У цій справі позивач пропустив строк звернення до суду на 19 днів. Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні докази (довідка, витяг з наказу) того, що позивач у період з 30.06.2024 по 19.08.2024 (день звернення до суду із цим позовом) проходив військову службу по мобілізації.

Також відсутні витяги з наказів Військової частини НОМЕР_1 від 28.01.2023 № 43-ОС про зарахування до списків особового складу частини та від 26.10.2023 № 569-ОС про виключення зі списків особового складу у зв`язку з вибуттям для проходження служби в ІНФОРМАЦІЯ_1 та докази проходження військової служби з 26.10.2023 в ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Щодо поважності причини пропуску строку звернення до адміністративного суду у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 2102-IX 24.02.2022, який є продовжений Указом Президента України від 23.07.2024 № 469/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затверджено Законом України від 23.07.2024 № 3891-ІХ та постійними обстрілами території України, країною агресором Російською Федерацією, постійними тривогами про ракетну небезпеку, зазначаю наступне.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із обстрілами будь-якого населеного пункту України, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи із доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку та наданих на їх підтвердження доказів.

Поряд із цим сам факт запровадження на території України воєнного стану, без обґрунтування неможливості звернення до суду в розумні строки, у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатись поважною причиною пропуску цих строків. Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків, а отже підставою для їх поновлення можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема у постановах від 04.04.2023 у справі № 140/1487/22, від 23.01.2023 у справі № 496/4633/18, від 23.12.2022 у справі № 760/5369/19, від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22, від 02.06.2022 у справі у № 757/30991/18-а.

Суд враховує, що вище вказана обставина могла ускладнити дотримання такого строку позивачем за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на пропуск строку звернення до суду, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку, однак обґрунтованих доводів та доказів на їх підтвердження скаржник до суду не надав.

Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану на території України, без обґрунтування неможливості звернення позивача до суду у передбачені КАС Україні строки без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на позивача, не може вказувати на наявність об`єктивних причин та перешкод для своєчасної подачі позовної заяви та вважатися безумовною причиною для поновлення цих стоків.

За усталеною практикою Верховного суду причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, зазначену позивачем причину пропуску строку звернення до суду (запровадження на території України воєнного стану) не можна вважати поважною, тобто такою, що не залежала від волевиявлення особи, яка подає позовну заяву, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Разом з тим, відповідно до ч. 5 ст. 159 КАС України суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.

З огляду на викладене, з урахуванням постанови Верховного Суду від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22 та з метою встановлення поважності причин пропуску звернення до суду із цією позовною заявою, вважаю за необхідне запропонувати позивачу подати до суду належним чином засвідчені копії документів, а саме: довідку, витяг з наказу про те, що позивач у період з 30.06.2024 по 19.08.2024 (день звернення до суду із цим позовом) проходив військову службу по мобілізації; витяги з наказів Військової частини НОМЕР_1 від 28.01.2023 № 43-ОС про зарахування до списків особового складу частини та від 26.10.2023 № 569-ОС про виключення зі списків особового складу у зв`язку з вибуттям для проходження служби в ІНФОРМАЦІЯ_1 та докази проходження військової служби з 26.10.2023 в ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи вищевикладене, доходжу висновку про продовження ОСОБА_1 строку на усунення недоліків на термін 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст. 118, 121, 248, 256 КАС України,-

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, встановлених ухвалою суду про залишення позовної заяви без руху від 23.08.2024 на термін 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 з дня отримання копії цієї ухвали подати до суду належним чином засвідчені копії документів, а саме:

- довідку, витяг з наказу про те, що ОСОБА_1 у період з 30.06.2024 по 19.08.2024 (день звернення до суду із цим позовом) проходив військову службу по мобілізації;

- витяги з наказів Військової частини НОМЕР_1 від 28.01.2023 № 43-ОС про зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу частини та від 26.10.2023 № 569-ОС про виключення ОСОБА_1 зі списків особового складу у зв`язку з вибуттям для проходження служби в ІНФОРМАЦІЯ_1 та докази проходження ОСОБА_1 військової служби з 26.10.2023 в ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Духневич