Справа № 160/5176/24
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2024-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

29 серпня 2024 року м. Дніпросправа № 160/5176/24

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року (головуючий суддя Рянська В.В.)

у справі №160/5176/24

за позовом ОСОБА_1

до Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги

про визнання протиправними дій/бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, в якому просив:

- визнати протиправними дії/бездіяльність Дніпровського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги;

- зобов`язати Дніпровський місцевий центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити позивачу адвоката, який надає безоплатну вторинну правничу допомогу, у порядку, визначеному цим Законом.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04.03.2024 позовну заяву залишено без руху із наданням десятиденного строку з дня отримання позивачем копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом подання (надіслання) до суду:

- виправленої позовної заяви, в якій зазначити зміст позовних вимог до відповідача та їх обґрунтування відповідно до вимог ч. 1 ст. 5, п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України;

- доказів надсилання виправленої позовної заяви та копій доданих до неї документів до електронного кабінету відповідача.

Ухвала мотивована, зокрема, тим, що зміст позовних вимог не конкретизовано, позивачем не зазначено, які саме дії та/або бездіяльність відповідача він оскаржує (просить визнати протиправними), у зв`язку з чим суд зазначив, що у порядку усунення недоліків позовної заяви потрібно подати (надіслати) до суду позовну заяву, в якій зазначити зміст позовних вимог до відповідача та їх обґрунтування відповідно до вимог ч. 1 ст. 5, п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року позовну заяву повернуто позивачу відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем у встановлений судом строк не виконано в повному обсязі вимоги ухвали суду від 04.03.2024 про залишення позовної заяви без руху. Суд встановив, що недоліки позовної заяви, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху, не усунуто в повному обсязі, а саме: не подано позовну заяву (виправлену) в порядку усунення недоліків та докази надсилання виправленої позовної заяви та копій доданих до неї документів до електронного кабінету відповідача. Натомість подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, яка містить змінені позовні вимоги.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції від 19 березня 2024 року, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги скаржника. В обґрунтування апеляційної скарги скаржник зазначає, що ним 07.03.2024 в повному обсязі усунені визначені судом першої інстанції недоліки. Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції допустив надмірний формалізм.

Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст.311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з частиною 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За правилами частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, в тому числі, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу (пп.3).

Статтею 160 КАС України встановлені вимоги щодо форми та змісту позовної заяви, а статтею 161 КАС України визначено документи, що додаються до позовної заяви.

Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Підпунктами 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України, на які посилався суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без руху, передбачено, що в позовній заяві зазначаються: пп.4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; пп.5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Як зазначено в ч.2 ст.161 КАС України, у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За правилами п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на встановлені обставини, суд апеляційної інстанції не погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачеві.

Положеннями статті 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто (який саме суб`єкт владних повноважень) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що Кодекс адміністративного судочинства України не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень.

В даному випадку, позивач, звертаючись до суду з позовом, виклав зміст оскаржуваних дій/бездіяльності відповідача, описав, у чому полягає порушення його прав, з чого цілком можливо визначити характер спірних правовідносин, тому в даному випадку суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку про залишення позовної заяви без руху через неконкретизовані позовні вимоги в частині оскарження дій/бездіяльності відповідача.

Стосовно поданої позивачем на виконання вимог ухвали суду першої інстанції від 04.03.2024 заяви про усунення недоліків позовної заяви від 06.03.2024, суд апеляційної інстанції зауважує, що відповідно до ч.2 ст.169 КАС України спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви зазначаються судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Суд першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 04.03.2024 визначив спосіб усунення недоліків позовної заяви, а саме: шляхом подання (надіслання) до суду виправленої позовної заяви, в якій зазначити зміст позовних вимог до відповідача та їх обґрунтування відповідно до вимог ч. 1 ст. 5, п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України; доказів надсилання виправленої позовної заяви та копій доданих до неї документів до електронного кабінету відповідача.

Заявою від 06.03.2024 позивач на виконання вимог суду уточнив позовну заяву із зазначенням змісту позовних вимог та викладенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої уточнені вимоги, а також подав докази надсилання цієї заяви відповідачу.

Суд апеляційної інстанції вважає таким, що не відповідає нормам процесуального законодавства та фактичним обставинам, висновок суду першої інстанції, що позивач у такий спосіб не усунув визначені судом недоліки позовної заяви у повному обсязі, оскільки подав заяву по усунення недоліків позовної заяви, яка містить змінені позовні вимоги, а не виправлену позовну заяву.

З цього приводу суд апеляційної інстанції зазначає, що жодна норма процесуального законодавства, що регулює питання відкриття провадження у справі, не обмежує позивача на цій стадії в праві подання уточнень, зміни позовних вимог, не містить вимоги щодо форми викладення певного обґрунтування та змісту позовних вимог, а саме: окремою позовною заявою або шляхом подання заяви про уточнення позовної заяви з метою усунення встановлених судом недоліків позовної заяви.

В даному випадку суд першої інстанції виключно з формальних підстав дійшов висновку про повернення позовної заяви, пославшись на положення ч.1 ст.160 КАС України, без додержання принципу забезпечення права особи на доступ до суду.

Виходячи з наведеного, суд апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції зроблені висновки, які не відповідають обставинам справи, невірно застосовані норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання і відповідно до ст.320 КАС України є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадження у справі, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 311, 312, 315, 320, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 березня 2024 року у справі №160/5176/24 скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко