Справа № 320/44444/23
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Штульман І.В.

суддів: Маринчак Н.Є.,

Черпака Ю.К.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці на рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лайфселл" до Київської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ :

02 грудня 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) "Лайфселл" (далі - позивач) звернулося в Київський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Київської митниці (далі - відповідач) про:

- визнання протиправним та скасування рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA100000/2023/000094/2 від 05 липня 2023 року;

- визнання протиправним та скасування картку відмови Київської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100340/2023/000256 від 05 липня 2023 року.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA100000/2023/000094/2 від 05 липня 2023 року. Визнано протиправним та скасовано картку відмови Київської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100340/2023/000256 від 05 липня 2023 року. Стягнуто на користь ТОВ "Лайфселл" за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці судові витрати у сумі 10791 гривень.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що в рішенні про коригування митної вартості товарів відповідачем, всупереч вимогам Митного кодексу (далі - МК) України не зазначені обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості товарів, за наслідками яких розпочалась процедура консультацій та причини, через які митна вартість імпортованого товару не може бути визначена за ціною договору.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Київська митниця подала апеляційну скаргу, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, просить його скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що під час здійснення митного контролю встановлено, що подані ТОВ "Лайфселл" для підтвердження митної вартості документи містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за спірні товари позивача, оскільки в базі Митного органу наявна інформація по аналогічному товару і ціна якого відрізняється, від тієї, яку заявлено Товариством під час митного оформлення.

Позивач заперечує проти апеляційної скарги у повному обсязі та зазначає, що рішення суду першої інстанції прийнято у відповідності до вимог законодавства.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів дійшла до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваного судового рішення - без змін, мотивуючи це слідуючим.

З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що 28 червня 2023 року ТОВ "Лайфселл" (), за участю митного брокера ТОВ "Заммлер Україна" подано до митного оформлення №1 митного поста "Східний" Київської митниці Державної митної служби України митну декларацію №23UА40U4 для здійснення митного оформлення товару, що був ввезений на митну територію України.

Відправником товарів виступила компанія "Ericsson АВ" (SЕ-164 80, Тоrshmnsgatan 23, Stockholm, Sweden), а отримувачем - ТОВ "Лайфселл".

Товар імпортувався на територію України на підставі рамкового договору поставки №АТМ15FSU207 від 29 квітня 2015 року, укладеного між ТОВ "Лайфселл" та компанією "Ericsson АВ" (надалі - Договір поставки).

На підставі замовлення позивача (Покупця) на поставку № від 20 квітня 2023 року (надалі - Замовлення на постачання), Додаткової угоди №53 від 05 квітня 2023 року постачальник виставив інвойс № від 07 червня 2023 року (надалі - Інвойс), у якому, серед іншого, визначив найменування товару (ВКС 901 06/168), що підлягає поставці, його кількість та ціну за одиницю та загальну вартість товару, а також зазначив умову поставки - DАР, Київська область.

Загальна вартість Товару згідно інвойсу склала 14609 (чотирнадцять тисяч шістсот дев`ять) євро 40 євроцентів.

Для проведення митного оформлення товару, поставленого за Договором згідно вищевказаного інвойсу, позивачем відповідачу була подана електронна митна декларація №23UА40U1.

Відповідно до зазначеної митної декларації митна вартість товару була визначена позивачем за основним методом за ціною договору, вказаною вище.

До митного оформлення були також подані, в тому числі, наступні документі: пакувальний лист від 08 червня 2023 року (відправлення №ЕАВ-); інвойс № від 07 червня 2023 року; міжнародна товарно-транспортна накладна (СМR) 308964 від 19 червня 2023 року; сертифікат про походження товару №SЕА-23-41347ММ ; cпецифікацію до інвойсу № від 07 червня 2023 року; лист постачальника від 26 червня 2023 року про вартість перевезення за замовленням на поставку № від 20 квітня 2023 року; рамковий договір поставки №АТМ15FSU207 від 29 квітня 2015 року; додаткова угода №17 від 02 травня 2018 року; додаткова угода №17/1 від 27 серпня 2018 року (надалі-Додаткова угода №17/1); додаткова угода №22 від 20 червня 2019 року; додаткова угода №3 від 02 лютого 2016 року; додаткова угода №33 від 25 січня 2021 року; додаткова угода №5 від 11 лютого 2016 року; додаткова угода №51 від 21 листопада 2022 року; додаткова угода №52 від 29 грудня 2022 року; додаткова угода №53 від 05 квітня 2023 року (надалі - Додаткова угода №53); договір про надання послуг митного брокера АF22USЕ349 від 01 вересня 2022 року; замовлення на поставку № від 20 квітня 2023 року з доповненнями; специфікація до інвойсу від 07 червня 2023 року; технічний опис товару від 22 червня 2023 року (надалі - Технічний опис Товару); копія митної декларації країни відправлення 23SЕ8JY6A5S2VO0L7 від 16 червня 2023 року.

28 червня 2023 року представниками відповідача було направлено до позивача запит про надання документів, які б дали можливість встановити складові митної вартості.

У відповідь на вказаний запит позивач повідомив, що разом із митною декларацією було подано: технічний опис товару (акумуляторів) від 22 червня 2023 року (визначено термін придатності товару - 24 місяці); замовлення на поставку № від 20 квітня 2023 року з двома доповненнями до нього, одним з яких змінено порядок оплати та встановлено передоплату в розмірі 100% вартості придбаного товару; адреса доставки: вул. Підприємницька, 22, м. Бровари, Київська область; рамковий договір поставки №АТМ15FSU207 від 29 квітня 2015 року, пункту 2.1. якого передбачає, що "Постачальник здійснює поставку Товару на умовах DАР Київська область (точне місце може бути вказано у Замовленні) у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торговельних термінів ІНКОТЕРМС (в редакції 2010 року); лист про вартість перевезення стосовно даної поставки; прайс-лист постачальника від 01 червня 2023 року; документи по здійсненій передоплаті постачальникові: SWIFТ, платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах №1368424 від 27 червня 2023 року з призначенням платежу - "Передоплата за обладнання згідно з контрактом №АТМ15FSU207 від 29 квітня 2015 року, інвойс № від 27 червня 2023 року, замовлення ; інвойс № від 27 червня 2023 року на передоплату усіх товарів за Замовленням №; лист-підтвердження постачальника від 03 липня 2023 року про отримання ним оплати у повному обсязі згідно з інвойсом № від 27 червня 2023 року за товари, що поставляються за Рамковим договором поставки №АТМ15FSU207 від 29 квітня 2015 року та, зокрема, за митним інвойсом .

Відповідач не взяв до уваги зазначений лист-відповідь з поясненнями та документами щодо вартості імпортованого товару та виніс рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2023/000094/2 від 05 липня 2023 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100340/2023/000256 від 05 липня 2023 року. У зв`язку з прийняттям вищезазначених рішень позивач подав митному органу нову митну декларацію №23UА39118, яку прийнято до митного оформлення, та товари були випущені у вільний обіг шляхом надання гарантій у сумі різниці ПДВ та ввізного мита між задекларованою вартістю та скоригованою (збільшеною) на 719359 (сімсот дев`ятнадцять тисяч триста п`ятдесят дев`ять) гривень 55 копійок.

Не погоджуючись рішенням відповідача про коригування митної вартості, ТОВ "Лайфселл" звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною першої статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно частини першої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

За правилами частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною четвертою статті 53 МК України передбачено, що у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Відповідач не зазначив, які саме відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів відсутні у поданих документах, та вимагав надати транспортні (перевізні) документи та дані щодо навантаження-розвантаження тощо, незважаючи на умови поставки DАР, умови постачання якої покладають обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення на продавця, а не покупця.

Відповідач у запиті вказав, що "У наданому інвойсі від 07.06.2023 № не зазначено, які складові митної вартості додано до ціни товарів. Разом з тим, відповідно до наданої довідки SCANGLOBAL LOGISTICS, тариф на послуги з обробки та доставлення міжнародного відправлення за СМR №308964 зі Швеції в Україну становить 61138,99 шведських крон. Таким чином, неможливо виокремити вартість самого товару та перевірити, що витрати на транспортування додані до ціни товару в повному обсязі".

Довідка SCANGLOBAL LOGISTICS щодо вартості транспортних витрат містить лише інформаційний характер, а ціна імпортованого товару вже включає вартість транспортування. Так, оскільки поставка здійснюється на умовах DАР, у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торговельних термінів ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року, умови вже передбачають несення витрат на поставку товару до вказаного пункту призначення продавцем, а отже включені у вартість товару.

Таким чином, повна вартість доставки товару на митну територію України була включена у заздалегідь визначену вартість товару за контрактом і здійснювалась постачальником, а тому деталі організації та вартості його транспортування не впливали на визначення митної вартості товару за основним методом.

Частинами першою - третьою статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною п`ятою статті 54 МК України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Зокрема, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина 6 вказаної статті МК України).

Відповідно до частини дванадцятої статті 264 МК України, у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Згідно частини першої статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів (частина сьома статті 55 МК України).

Положення статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Частиною другою статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідачем в апеляційній скарзі зазначено, що ТОВ «Лайфселл» до митного оформлення на підтвердження митної вартості товару, серед іншого, надав прайс - лист компанії «Еріксон АБ» (постачальник) від 01 червня 2023 року, проте ніби-то не надав Додаток №1 до рамкового договору поставки від 29 квітня 2015 року №ATM15FSU207, у якому відповідно до п.1.1. Договору зазначено ціну на товар.

Судом першої інстанції встановлено, і це є правильним, що позивач для підтвердження митної вартості товару подав відповідачу усі документи, що передбачені частиною другою статті 53 МК України, в яких містилися дані, на підставі яких можна визначити усі числові значення складових митної вартості: найменування Товару, що підлягає поставці, його кількість, ціну та умову поставки DАР за Інкотермс.

Інвойс № від 07 червня 2023 року містить найменування товару, що підлягає поставці, його кількість, країна виробництва, ціна за одиницю, загальна вартість та умова поставки - DАР Київська область.

Додаткова угода №53 містить інформацію про доповнення Додатку №1 до Договору поставки новим асортиментом обладнання, у т.ч. товаром, який розмитнювався, та у якій було зазначено: найменування Товару, його загальну кількість, ціну за одиницю та максимальну кількість можливу до замовлення (пункт 1.38), а також Протокол узгодження ціни.

Замовлення на поставку № від 20 квітня 2023 року містить інформацію щодо найменування товару, його кількість, ціну за одиницю та загальну вартість.

Відповідно до пунктів 1.1, 1.5, 2.1 Договору поставки: "Постачальник в порядку та на умовах, визначених цим Договором, постачає Покупцю Обладнання та/або надає примірники Програмного Забезпечення одночасно з Правом на обмежене Використання Програмного забезпечення (ліцензія), як визначено в статті 10 Договору (надалі - "Право на Використання" або "ПНВ"), а Покупець приймає їх та оплачує, згідно з окремими Замовленнями, за цінами, наведеними у Додатку №1, який є невід 'ємною частиною цього Договору. Товари призначені для використання в господарській діяльності Покупця. Перелік, комплектність, кількість, вартість, строки поставки Товару вказуються в окремих Замовленнях на постачання - документах, які підписуються Сторонами і є невід 'ємною частиною цього Договору. Постачальник здійснює поставку Товару на умовах РАР Київська область (точне місце може бути вказано у Замовленні) у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торговельних термінів ІНКОТЕРМС (в редакції 2010 року) в строки, передбачені в Додатку №3 до цього Договору, якщо інше не буде передбачено у відповідному Замовленні на постачання".

Оскільки Договір поставки було укладено у 2015 році, і з тих пір по ньому постійно здійснюються поставки телекомунікаційного обладнання та іншого обладнання, що забезпечує здійснення основної статутної діяльності ТОВ "Лайфселл" (надання електронних комунікаційних послуг), Додаток №1 постійно модифікувався: змінювався асортимент товару, ціни. Ці зміни сторони Договору поставки відображали у додаткових угодах.

Разом з митною декларацією №23UА40U4 (щодо поставки товару Ваttегу set NSB 190 Аh Red (код ВКС 901 06/168), окрім Договору поставки, позивач подав відповідачу Додаткові угоди №№3, 5, 17, 17/1, 22, 51, 52, 53, якими вносилися зміни до Додатку №1 до Договору поставки.

Безпосередньо товару, поставка якого здійснювалася за митною декларацією №23UА40U4, стосувалася Додаткова угода №53 від 05 квітня 2023 року, якою Додаток №1 до Договору поставки було доповнено Доповненням 8 "Прайс Лист обладнання, що було у використанні, та інсталяційні матеріали" у редакції згідно з Додатком №1 до Додаткової угоди №53.

У пункті 1.38 Додатку №1 до Додаткової угоди №53 було зазначено код товару - ВКС 901 06/168, назву товару - Ваttегу set NSB 190 Аh Red, ціну за одиницю товару та максимальну кількість товару, який може бути замовлений за зазначеною ціною. До Додатку до Додаткової угоди №53 було додано Протокол узгодження ціни, у тому числі на товар, у якому зазначалася ціна товару, розмір знижки та ціна з урахуванням знижки.

Після витребування відповідачем додаткових документів позивач надав Прайс-лист постачальника від 01 червня 2023 року, у якому зазначено, що знижка на товар надається покупцям, які здійснили придбання обладнання виробництва компанії Егісsson на суму, що перевищує 50 млн. доларів США. Ціна на товар зазначена у Прайс-листі повністю відповідає ціні, яка була зазначена у документах, раніше поданих із митною декларацією, а саме: Додатковій угоді №53, Протоколі узгодження ціни до неї, а також у Інвойсі № від 07 червня 2023 року.

Закупівлю батарей (товару) Ваttегу set NSB 190 Аh Red було здійснено на виконання Указу Президента України №802/2022 від 26 листопада 2022 року, яким було уведене в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 26 листопада 2022 року "Про забезпечення електронними комунікаційними послугами в умовах воєнного стану"; Розпорядження Національного центру оперативно-технічного управління мережами телекомунікацій №696 від 29 листопада 2022 року та №775 від 27 грудня 2022 року, якими було зобов`язано усіх постачальників електронних комунікацій та мереж забезпечити свою автономність та безперервність надання послуг абонентам протягом трьох діб у разі блекаутів. Тобто, товар був призначений не для перепродажу, а для забезпечення власної господарської діяльності позивача щодо надання послуг рухомого (мобільного) зв`язку.

Як було зазначено раніше, на підтвердження митної вартості товару згідно митної декларації №23UА40U4 позивач додатково надав відповідачу: замовлення на поставку № від 20 квітня 2023 року з двома доповненнями до нього, одним з яких змінено порядок оплати та встановлено передоплату в розмірі 100% вартості придбаного товару; зазначено умови поставки DАР у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торговельних термінів ІНКОТЕРМС (в редакції 2010 року) та адресу поставки: вул. Підприємницька, 22, м. Бровари, Київська область; банківські документи по здійсненій 100% передоплаті постачальникові: SWIFТ, платіжну інструкцію в іноземній валюті або банківських металах №1368424 від 27 червня 2023 року з призначенням платежу - "Передоплата за обладнання згідно з контрактом №АТМ15FSU207 від 29.04.2015, інвойс № від 27 червня 2023 року, Замовлення ", а також інвойс № від 27 червня 2023 року на передоплату усіх товарів за Замовленням №; Лист-підтвердження постачальника від 03 липня 2023 року про отримання ним оплати у повному обсязі згідно з інвойсом № від 27 червня 2023 року за товари, що поставляються за рамковим договором поставки №АТМ15Р8П207 від 29 квітня 2015 року та, зокрема, за митним інвойсом .

За таких підстав та враховуючи, що вказані вище твердження відповідача спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи, а будь-яких доведених підстав для коригування митної вартості товару оспорюване рішення не містить, суд дійшов висновку, що подані декларантом документи, в даному випадку, слід вважати належними та достатніми для підтвердження і визначення митної вартості товару за ціною договору.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові Верховного Суду від 07 травня 2020 року по справі №1.380.2019.001625 наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тобто, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Суд апеляційної інстанції вважає, що відповідачем неналежним чином досліджено надані ТОВ "Лайфселл" документи та зроблено посилання про відсутність Додатку №1 до договору, у якому надано перелік товару та його ціна. З матеріалів справи вбачається, і це правильно встановлено судом першої інстанції, що Додатковою угодою №53 до Договору поставки було внесено зміни до Додатку №1 до Договору поставки та передбачено додатковий перелік товару, який може бути замовлений до поставки, та ціни на нього.

Крім того, у оспорюваному рішенні про коригування митної вартості товару відсутнє обґрунтування числового значення митної вартості, що також вказує на їх незаконність.

Верховним Судом з цього приводу напрацьована стала практика, відповідно до якої рішення не може бути визнане правомірним, якщо у ньому не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо та не зазначено докладної інформації і джерел, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Крім того, митний орган необґрунтовано застосував резервний метод для коригування митної вартості товару позивача.

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду вважає, що суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про те, що надані ТОВ "Лайфселл" разом з митною декларацією документи підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, тому у контролюючого органу були відсутні підстави для визначення митної вартості ввезеного товару не за ціною договору, а за резервним методом, відповідно до статті 64 МК України, а тому рішення про коригування митної вартості товарів №UA100000/2023/000094/2 від 05 липня 2023 року не відповідає вимогам чинного законодавства і підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Доводи апеляційної скарги Київської митниці не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні та не можуть бути підставою для його скасування.

Судовою колегією враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.В. Штульман

Судді: Н.Є. Маринчак

Ю.К. Черпак