Справа № 320/35634/23
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

02 вересня 2024 року № 320/35634/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного бюро розслідувань про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державного бюро розслідувань про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

13.12.2023 на адресу суду від представника позивача, адвоката Ступака Артура Юрійовича, надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тобто, за загальним правилом, відкриті у спрощеному позовному провадженні справи розглядаються судом без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Однак суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони може призначити судове засідання за наявності достатніх для цього обґрунтованих підстав.

Відповідно до частини шостої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Згідно з частиною сьомою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Враховуючи обставини справи та характер спірних правовідносин, суд вважає, що дана адміністративна справа може бути розглянута без проведення судового засідання.

Крім того, суд зауважує, що заявлене представником позивача клопотання є клопотанням з процесуальних питань.

Відповідно до частини першої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Частиною першою статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, серед іншого, зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення)

Однак, представником позивача не наведені обґрунтовані обставини, які б свідчили про доцільність розгляду справи у судовому засіданні, а лише посилання на важливе значення справи для позивача та наявність у позивача наміру надати усні пояснення по суті спору та докази по справі не є достатньою підставою для здійснення розгляду цієї справи у судовому засіданні, оскільки позивач має право в силу вимог КАС України надати письмові пояснення з долученням до них відповідних доказів.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань сторін про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін.

20.02.2024 на адресу суду від представника позивача, адвоката Ступака Артура Юрійовича, надійшла заява про уточнення позовних вимог, у якій позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за 2020, 2021, 2022 роки у кількості 65 діб;

- зобов`язати Державне бюро розслідувань нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки за 2020, 2021, 2022 роки у кількості 65 діб у розмірі 234393 грн. 25 коп.;

- визнати протиправною бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за всі не використані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій, передбаченої Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» за 2020, 2022, 2023 роки у кількості 42 доби;

- зобов`язати Державне бюро розслідувань нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за всі не використані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій, передбаченої Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» за 2020, 2022, 2023 роки у кількості 42 доби у розмірі 151 454 грн. 01 коп.;

- визнати протиправною бездіяльність Державного бюро розслідувань щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби;

- зобов`язати Державне бюро розслідувань нарахувати та виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу в розмірі 25 відсотків місячного грошового забезпечення за кожний повний календарний рік служби у розмірі 79333 грн. 01 коп.;

- зобов?язати Державне бюро розслідувань виплатити ОСОБА_1 середній заробіток в сумі 3606,05 грн. за кожен день затримки розрахунку, починаючи з 07.09.2023 року по день ухвалення рішення.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною восьмою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження визначені статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, частиною другою цієї статті встановлено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною третьою цієї статті підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Отже, право позивача на подання заяви про уточнення позовних вимог у цій справі обмежено 30 днями з моменту відкриття провадження у справі.

Відповідно до положень статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Як було вказано вище, провадження у цій справі було відкрито 23.10.2023, внаслідок чого позивач мав право на подання заяви про уточнення позовних вимог та зміну підстав позову у період з 24.10.2023 по 24.11.2023 включно.

У той же час, заява про уточнення позовних вимог була подана 20.02.2024, тобто з пропуском 30-денного строку.

У заяві про уточнення позовних вимог позивач заяви клопотання про поновлення строку для подання заяви про уточнення позовних вимог.

Обґрунтовуючи вказане клопотання, позивач зазначив, що позивач не мав можливості подати вказану заяву у період з 24.10.2023 по 24.11.2023 з огляду на відсутність у ОСОБА_1 відомостей, необхідних для уточнення позовних вимог, зокрема, довідки про нараховані та виплачені позивачу суми грошового забезпечення за період з 2019 по 2013 роки, у т.ч. компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, додаткової відпустки; докази виплати; довідки про використану позивачем щорічну основну та додаткову відпустку за 2019-2023 роки.

Позивач зауважив, що вказані документи були надані відповідачем разом із відзивом на позовну заяву 05.12.2023.

28.02.2024 на адресу суду через систему "Електронний суд" від відповідача надійшли заперечення на заяву позивача про уточнення позовних вимог.

Відповідно до частин першої-третьої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Дослідивши вищевказану заяву, суд дійшов висновку про те, що наведені позивачем пояснення не свідчать про наявність поважних причин пропуску строку подання заяви про уточнення позовних вимог, з огляду на таке.

Так, позивач зазначає, що ОСОБА_1 отримав від позивача документи, які зумовили необхідність уточнення позовних вимог лише 05.12.2023.

Проте, із заявою про уточнення позовних вимог позивач звернувся до суду лише 20.02.2024.

При цьому, позивач не надав жодних пояснень та доказів щодо обставин неможливості подання до суду заяви про уточнення позовних вимог у період з 06.12.2023 по 20.02.2024.

Відповідно до частини другої статті 204 Кодексу адміністративного судочинства України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Враховуючи подання представником позивача заяви про уточнення позовних вимог з порушенням процесуальних строків, така заява має бути залишена без розгляду.

Керуючись статтями 12, 162, 243, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Ступака Артура Юрійовича про проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

2. Відмовити адвокату Ступаку Артуру Юрійовичу у поновленні строку звернення до суду із заявою про уточнення позовних вимог.

3. Залишити без розгляду заяву адвоката Ступака Артура Юрійовича про уточнення позовних вимог.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Дудін С.О.