Справа № 200/5983/24
Суддя: Олішевська В.В.
Дата ухвалення: 2024-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2024 року Справа №200/5983/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Олішевська В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1

до відповідача: Головного управління ДПС У Донецькій області

про: визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС У Донецькій області про визнання протиправним та скасування: податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 30.12.2023 №-0522-UA0056793(форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 30.12.2023 №-0522-UA0056793(форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 30.12.2023 №-0522-UA0056793(форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0098500 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 26.06.2024 №0-0522-UA0098500(форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 26.06.2024 №0-0522-UA0098500 (форма "Ф").

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 6 ст. 160 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У вказаній постанові Верховний Суд визначив помилковим твердження про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 Податкового кодексу України.

За таких обставин, суд вважає, що спірні податкові повідомлення-рішення можуть бути оскаржені до суду у строки, встановлені частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Враховуючи наведене, позивачем порушено строк звернення до суд з даною позовною заявою в частині визнання протиправними та скасування: податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0098500 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 №0-0522-UA0056793 (форма «Ф»).

У заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивач посилається на те, що податкові повідомлення-рішення від 30.12.2023 № -0522- UA0056793, № -0522-UA0056793, № -0522-UA0056793 (форма «Ф») вручено позивачу 27.05.2024 року, податкові повідомлення-рішення від 27.06.2023 № 0-0522-UA0098500, № 0-0522-UA0056793, № 0-0522UA0056793, № 0-0522-UA0056793, від 26.06.2024 № 0-0522-UA0098500, № 0-0522-UA0098500 (форма «Ф») не направлялися та не вручалися позивачу. Про їх існування позивач дізналась також у травні 2024 року зі свого Електронного кабінету платника податків, майже весь час на протязі війни, спричиненої військовою агресією Російської Федерації позивач проживала в Угорщині.

Електронні пристрої позивач майже не використовує.

Розглянувши заяву та подані документи, суд зазначає наступне.

Відповідно до записів у закордонному паспорті позивача (сторінки 15 та 29 які додані до матеріалів справи), остання заїхала на територію Угорщини 23.05.2022 року та виїхала з Угорщині 23.05.2022 року, заїхала на територію Угорщини 24.05.2022 року та виїхала з Угорщині 24.05.2022 року, заїхала на територію Угорщини 25.05.2022 року та виїхала з Угорщині 25.05.2022 року, виїхала з території Угорщини 15.06.2023 р., заїхала на територію Угорщини 19.05.2024 року та виїхала з Угорщині 26.06.2024 року, та виїхала з території Угорщини 24.07.2024 р.

Таким чином надані сторінки закордонного паспорту не підтверджують безперервне перебування протягом шести місяців з дати прийняття оскаржуваних податкових повідомлень рішень а саме з 27.06.2023 року.

Крім того як вбачається з позовної заяви, позивач має Електронний кабінет платника податків.

Відповідно до п. 16.1.4 ст. 16 Податкового кодексу України платиник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи; використовувати електронний кабінет для листування з контролюючими органами в електронній формі у разі подання звітності в електронній формі, а також після проходження електронної ідентифікації он-лайн в електронному кабінеті, крім платників податків, які відмовилися від використання електронного кабінету в порядку, встановленому цим Кодексом, та платників податків, які не визначили спосіб взаємодії із контролюючим органом (п. 16.1.14 ст. 16 ПКУ)

Пунктом 42.1 ст. 42 Податкового кодексу України визначено, що податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Враховуючи наведене, суд доходить до висновку, що платник податків зобов`язаний належним чином здійснювати моніторинг Електронного кабінету платника податків задля належного виконання своїх обов`язків.

За таких обставин, суд доходить до висновку, що зазначені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду не є поважними в розумінні КАС України.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачеві слід надати до суду письмову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом із зазначенням підстав поважності його пропуску та докази поважності причин його пропуску в частині визнання протиправними та скасування: податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0098500 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»).

В зв`язку з вищенаведеним, суд вважає, що позивачем не дотримані вимоги ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відповідача Головного управління ДПС У Донецькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали на усунення недоліків шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом із зазначенням підстав поважності його пропуску та докази поважності причин його пропуску в частині визнання протиправними та скасування: податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0098500 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»), податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 27.06.2023 № 0-0522-UA0056793 (форма «Ф»).

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду цього Кодексу.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.В. Олішевська