Справа № 120/6428/23
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2024-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

29 серпня 2024 р. Справа № 120/6428/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) до Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу.

Позовна заява мотивована протиправністю наказу Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №86 від 24.04.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді зауваження на позивача, у зв`язку із чим останній звернувся до суду.

Ухвалою від 19.05.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Даною ухвалою також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

У встановлений судом строк відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечив щодо задоволення даного позову. Зокрема зазначив, що за результатами проведеного службового розслідування встановлено, що позивачем допущено порушення вимог п. 2, 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930. Під час визначення виду стягнення за вчинене порушення дисциплінарною комісією враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, а також діюче дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Інших заяв по суті справи від сторін спору не надходило.

Суд, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у ній докази в їх сукупності встановив, що ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції та з 04.01.2021 перебуває на посаді поліцейського СРПП ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

11.04.2023 наказом начальника полковника поліції Жмеринського районного відділу поліції ГУ НП у Вінницькій областi №71 призначено службове розслідування з метою з`ясування причин порушень службової дисципліни працівниками відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, а саме щодо поспішного списанні матеріалів звернення громадянина ОСОБА_2 без проведення повної та належної перевірки.

Підставою для призначення службового розслідування слугувала доповідна записка УГІ ГУНП у Вінницькій області "Про проведення додаткової перевірки та інформування УГІ ГУНП у Вінницькій області" №324/37/01-2023 від 30.03.2023, в якій відображено факт порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

За наслідками службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що сержант поліції ОСОБА_1 допустив порушення вимог п. 2, 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930 та порушення вимог ст. 19 Закону України "Про звернення громадян".

За результатами проведеного службового розслідування, на підставі сформованого висновку від 24.04.2023, відповідачем було прийнято рішення у формі наказу від 24.04.2023 за №86 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області", яким, окрім іншого, до поліцейського СРПП ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд виходив із наступного.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Так, в ході службового розслідування встановлено, що: "01.02.2023 до чергової частини відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення зі служби « 102» від ОСОБА_3 , жителя АДРЕСА_1 , який повідомив про те, що в нього виник конфлікт з відомою особою, яка словесно погрожувала розправою, а дана подія розпочалась з приводу ремонту мобільного телефону.

Вказане повідомлення було належним чином зареєстроване старшим - інспектором черговим чергової частини відділення поліції № 1 майором поліції ОСОБА_4 в ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП від 01.02.2023 № 307.

На обслуговування даного виклику СЦ УОАЗОР ГУНП у Вінницькій області було призначено наряд ГРГТП із позивним «БАС-51» в складі: поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_5 та поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_6 .

Прибувши на місце події, ОСОБА_7 доповів про обставини події, а саме про те, що жодних протиправних дій відносно заявника вчинено не було, додав, що претензій ні до кого заявник не має і звернувся з метою інформування та відповіді по розгляду вказаного звернення не потребує, про що дав письмове пояснення.

Після завершення опрацювання вищезазначеного виклику, надали в чергову частину письмове пояснення заявника та рапорт ОСОБА_6 та, в подальшому, зібрані матеріали були передані керівництву відділення поліції № 1.

Опитаний поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області сержант поліції ОСОБА_8 повідомив, що 01.02.2023 він заступив на добове чергування у складі наряду групи реагування патрульної поліції спільно з поліцейським СРПП сержантом поліції ОСОБА_9 . Близько 15 год. 21 хв. на логістичний планшетний пристрій надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_10 , який повідомив про конфлікт з відомою особою з приводу ремонту мобільного телефону, під час чого в сторону заявника були висловлені погрози.

Прибувши на місце події, а саме: АДРЕСА_2 ним було опитано заявника, який повідомив про суперечку із знайомим, з приводу ремонту мобільного телефону, що було приблизно тиждень назад, телефон працював справно та сьогодні почав зависати. Також додав, що в сторону заявника від знайомого були висловлені погрози, однак жодних протиправних дій відносно заявника вчинено не було, зазначив що претензій ОСОБА_11 ні до кого не має, звернувся з метою інформування, відповіді за розглядом вказаного звернення не потребує, про що надав письмове пояснення за власним підписом. Після завершення обслуговування даного повідомлення на логістичному планшетному пристрої, було подано електронний рапорт.

ОСОБА_7 також вказав, що ОСОБА_11 скаржиться на нього, оскільки має власні неприязні відносини до останнього, через те, що на протязі тривалого часу ним було складено на заявника ряд адміністративних матеріалів. Також додав, що склавши протокол за частиною 2 статтею 130 КУпАП, відповідно до постанови суду, ОСОБА_11 був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено на нього адміністративне стягнення у виді адміністративного арешту на 10 діб з позбавленням права керування транспортними засобами на 3 роки з оплатним вилученням транспортного засобу, тому вважає, що в останнього упереджене ставлення до нього."

Також, в ході службового розслідування опитано поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області сержант поліції ОСОБА_1 , чиї пояснення є аналогічними тим, що надав ОСОБА_7 .

Крім того, у висновку службового розслідування містяться пояснення начальника відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_12 , згідно яких комісією встановлено наступне: "02.02.2023 під час ранкового інструктажу йому було надано зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_10 , який повідомив, про конфлікт з відомою особою з приводу ремонту мобільного телефону. Вказане повідомлення було належним чином зареєстроване в ІП «Єдиний облік» ІКС ІПНП за № 307 від 01.02.2023. Реагування та обслуговування вказаного виклику здійснювалось групою реагування патрульної поліції в складі: поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_5 та поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_6 .

Після чого, ОСОБА_13 було вислухано доповідь ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , про обставини справи за зверненням ОСОБА_10 , на що вони повідомили, що під час приїзду на місце події заявник повідомив про суперечку із знайомим з приводу ремонту мобільного телефону в сторону заявника були висловлені погрози від знайомого, однак жодних протиправних дій ним вчинено не було, додав, що претензій ні до кого не має звернувся з метою інформування та відповіді по розгляду вказаного звернення не потребує, про що дав письмове пояснення з власним підписом. Після чого ОСОБА_13 було проставлено резолюцію про списання матеріалів до справи підрозділу.

Так, під час проведення службового розслідування для об`єктивного розгляду можливого порушення було підготовлено та направлено до Барської міської ради запит, з метою отримання наявної інформації, якою вона може володіти стосовно ОСОБА_10 . У наданій відповіді Барської міської ради було зазначено, що даний житель міста Бар неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності, а саме за статтею 183 КУпАП.

Також, інспектором САП Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_14 було підготовлено довідку на ОСОБА_10 , який неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за: ч. 4 ст.126 КУпАП від 10.05.2021; ч. 4 ст.126 КУпАП від 17.04.2021; ч. 2 ст.130 КУпАП від 18.03.2021; ч. 4 ст.126 КУпАП від 10.05.2021; ст.183 КУпАП від 26.10.2022; ст.183 КУпАП від 26.10.2022; ч. 4 ст.126 КУпАП від 08.07.2021; ч. 2 ст.130 КУпАП від 17.04.2021; ч. 1 ст. 173-2 КУпАП від 12.05.2021; ч. 2 ст.130 КУпАП від 10.05.2021; ч.2 ст.130 КУпАП від 09.07.2021; ч. 1 ст.178 КУпАП від 08.06.2022.

Так, як пояснили ОСОБА_7 та ОСОБА_15 ними проводилась відео фіксація вказаного виклику за зверненням ОСОБА_10 , яке зберігалося на матеріальному носії, однак відповідно до вимог статті 3 розділу VIII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, термін зберігання доказів відеофіксації задокументованих на портативний відеореєстратор становить 30 діб, тому відповідно до вище зазначеного наказу, відео на якому було зафіксовано події за № ЄО 307 від 01.02.2023 по зверненню ОСОБА_10 , знищено".

Також, з висновку службового розслідування слідує, що з метою об`єктивного проведення службового розслідування інспектором CM Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_16 було опитано ОСОБА_10 .

Прибувши до відділення поліції ОСОБА_11 пояснив те, що у нього виник конфлікт зі знайомим ОСОБА_17 , якому приблизно тиждень тому ОСОБА_11 ремонтував мобільний телефон, однак сьогодні телефон почав не справно працювати, тому у них виникла суперечка. зазначив, що коли на місце події прибули працівники поліції, ними не було прийнято міри до порушника, не складено адміністративні матеріали та не проведено профілактичної бесіди.

Під час опитування ОСОБА_11 стосовно його підпису в поясненні, яке від нього було отримано безпосередньо на місці події, про відсутність чи наявність претензій, а також про потребу у відповіді, щодо його звернення від 01.02.2023 пояснив, що підпис у поясненні ним було проставлено власноручно, зі змістом пояснення останній не був ознайомлений, також не знав, що в ньому прописано про відсутність будь-яких претензій.

З огляду на отримані від ОСОБА_10 пояснення, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що працівниками які здійснювали реагування на звернення ОСОБА_10 , об`єктивно не розібралися в обставинах справи, сторону порушника або очевидців подій встановлено та опитано не було. ОСОБА_7 при написані пояснення зі слів заявника не зазначив, що особа прочитала та ознайомилась із змістом свого пояснення, з чого й випливає безвідповідальне ставлення до покладених обов`язків.

На основі вище викладеного, дисциплінарною комісією встановлено в діях поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_5 та поліцейського СРПП сержанта поліції ОСОБА_6 порушення вимог пункту 2, 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 15.11.2017 № 930 (далі - Порядок №930), де зазначено, що під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуватись з їхніми авторами, з`ясовують усі порушенні питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України, також звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.

Так, суд в першу чергу вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 1 Розділу І Порядку №930 цей Порядок установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ, організацій та закладів професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян.

Громадяни України мають право звернутися до органів (підрозділів) поліції, їх керівників із зауваженнями, скаргами та пропозиціями з питань, пов`язаних з діяльністю Національної поліції України, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, із заявами або клопотаннями про реалізацію своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів, а також зі скаргами про їх порушення (п. 5 Розділу І Порядку №930).

Згідно п. 3 Розділу І Порядку №930 дія цього Порядку не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, установлений кримінальним процесуальним, цивільно-процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, Кодексом адміністративного судочинства України, Законами України «Про доступ до судових рішень», «Про запобігання корупції», «Про виконавче провадження».

Системний аналіз процитованих вище норм Розділу І Порядку №930 дає підстави для формування висновку про те, що дія останнього поширюється на правовідносини пов`язані із розглядом звернень громадян поданих, зокрема, до територіальних органів Національної поліції України з питань, пов`язаних з діяльністю Національної поліції України, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління.

Слід також зазначити, що п. 3 Розділу І Порядку №930 визначено, що дія цього Порядку не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, установлений кримінальним процесуальним, цивільно-процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, Кодексом адміністративного судочинства України, Законами України «Про доступ до судових рішень», «Про запобігання корупції», «Про виконавче провадження».

В контексті наведеного суд враховує, що в межах проведеного службового розслідування оцінка надавалась діям позивача, що були ним вчинені під час реагування в складі групи реагування патрульної поліції на отримане зі служби « 102» від громадянина ОСОБА_3 повідомлення про виниклий між останнім та відомою особою конфлікту з приводу ремонту його телефону та отриманням в свою адресу словесних погроз про розправу.

Однак варто зазначити, що порядок реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події (далі - правопорушення або події), а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві (далі - ГУНП), їх територіальних (відокремлених) підрозділах (далі - ТВП) визначено Інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженою наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 (далі - Інструкція №357).

Розділом IX Інструкції визначено порядок дій нарядів патрульної поліції, груп реагування патрульної поліції та інших нарядів поліції, залучених до реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події.

Також, Розділом XII Інструкції визначено порядок організації реагування нарядів поліції на правопорушення або події, які не містять ознак кримінального правопорушення.

Так, згідно п. 1 Розділу XII Інструкції якщо заява чи повідомлення про адміністративне правопорушення або подію не потребує додаткової перевірки, поліцейський за допомогою планшетного пристрою доповнює первинну інформацію в системі ІПНП відомостями про обставини події, ужиті заходи та зазначає, що звернення розглянуто на місці або відомості про подію не підтвердилися.

Змістовне наповнення висновку проведеного службового розслідування свідчить про те, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності базується на доводах громадянина ОСОБА_10 про неналежний розгляд позивачем його звернення від 01.02.2023.

При цьому, здійснюючи перевірку повідомлених громадянином ОСОБА_18 обставин розгляду його звернення від 01.02.2023, відповідачем з невідомих суду причин залишено позаувагою письмові пояснення заявника, в яких останній вказав, що він до поліції звернувся з метою інформування, претензій з даного приводу ні до кого не має.

Суд зазначає, що дані письмові пояснення записані працівником поліції зі слів громадянина ОСОБА_10 , в підтвердження чого в письмових поясненнях міститься його особистий підпис. Варто також відмітити, що проставивши підпис на записаних з його слів письмових поясненнях, заявник засвідчив, що ознайомився з їх містом та погодився з написаним. Відсутність в тексті пояснень фрази "з моїх слів записано вірно" не змінює обов`язку підписанта ознайомлюватись з текстом документу перед підписанням, та не може свідчити про необізнаність особи зі змістом підписаного документу.

Підсумовуючи вищенаведене суд зазначає, що висновки службового розслідування базуються виключно на усних поясненнях громадянина ОСОБА_10 , наданих через два місяці після обставин, які є предметом службової перевірки та які суперечать письмовим поясненням, що були надані цим же громадянином 01.02.2023.

Суд наголошує, що саме на особу яка підписує документи покладається відповідальність за його змістовне наповнення. В даному випадку, як було встановлено під час проведення службового розслідування, громадянин ОСОБА_11 проставивши на письмових поясненнях від 01.02.2023 особистий підпис погодився із змістом таких пояснень, в яких вказав, що звернення подане з метою інформування та претензій ні до кого не має.

Таким чином, застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідач повинен був діяти обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

В даному випадку, висновок службового розслідування від 24.04.2023, на підставі якого прийнято оскаржуваний наказ, не містить належних та допустимих аргументів в підтвердження допущення поліцейським СРПП ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_1 вимог п. 2, 5 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930 та порушення вимог с. 19 Закону України "Про звернення громадян".

За таких обставин, суд приходить до переконання, що й прийнятий на підставі висновку службового розслідування від 24.04.2023 наказ Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №86 від 24.04.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області" в частині застосування до поліцейського СРПП ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді зауваження є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Всупереч наведеним вимогам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності винесення спірного наказу про накладення дисциплінарного стягнення.

У відповідності до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності суд враховує, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) №303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.08.2018 (справа №802/2236/17-а).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, судові витрати позивача на сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн. належить стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №86 від 24.04.2023 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області" в частині накладення дисциплінарного стягнення у виді зауваження на поліцейського СРПП ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області сержанта поліції ОСОБА_1 .

Стягнути з Жмеринського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Жмеринський районний відділ поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (23100, Вінницька область, м. Жмеринка, вул. Соборна, 58, )

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович