Справа № 240/15949/24
Суддя: Окис Тетяна Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/15949/24

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Окис Т.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Міністерства оборони України, Військової частини НОМЕР_2 Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності, скасування наказу та поновлення поновлення на військовій службі, зобов`язання вчинити дії,

установив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить визнати протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного розгляду рапорту від 23 грудня 2024 року про звільнення з військової служби, визнати протиправним та скасувати наказ Військової частини НОМЕР_1 №1 від 01 січня 2023 року щодо призупинення військової служби у Збройних силах України та поновити його на військовій службі з відновленням виплати недоотриманого грошового, продовольчого, речового та інших видів забезпечення з поновленням пільг і соціальних гарантій, встановлених законодавством для військовослужбовців та зарахувати цей строк до строку військової служби, зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 розглянути рапорт від 20 грудня 2023 року та звільнити з військової служби у відставку за станом здоров`я на підставі висновку військово-лікарської комісії про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку згідно підпункту б пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України "Про військовий обов`язок та військову службу".

Зазначений позов не може бути прийнятий до провадження суду та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 1 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин; вирішуючи спір суд повинен встановити, що у зв`язку з прийнятим рішенням, вчиненням дії чи допущенням бездіяльності суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи інтереси особи у сфері публічно-правових відносин; при цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене, на його думку, право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Тобто, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

З позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 указує двох відповідачів по справі Військову частину НОМЕР_1 та Військову частину НОМЕР_2 .

Разом з тим, позовні вимоги заявляє лише до Військової частини НОМЕР_1 .

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити або суб`єктивний склад позову, або прохальну частину позову.

Також, у прохальній частині позовної заяви, просить визнати протиправною бездіяльності Військової частини НОМЕР_1 щодо неналежного розгляду рапорту від 23 грудня 2024 року та зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 розглянути рапорт від 20 грудня 2023 року.

При цьому, до позовної заяви долучає рапорт від 20 грудня 2024 року.

Окрім цього, просить визнати протиправним та скасувати наказ Військової частини НОМЕР_1 №1 від 01 січня 2023 року щодо призупинення військової служби у Збройних силах України.

Однак, як установлено з листа Командування сухопутних військ Збройних сил України від 25 листопада 2023 року №765/4/1373 та долученої позивачем до позовної заяви копії наказу №1 від 01 січня 2023 року, позивача наказом №1 від 01 січня 2023 року виключено зі списків особового складу військової частини, а призупинено військову службу наказом Військової частини НОМЕР_2 від 26 грудня 2022 року №133-РС.

Частинами 1 та 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом 5 днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи вище викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строку для усунення визначених у цій ухвалі недоліків шляхом подання нової (уточненої) позовної заяви із уточненням суб`єктного складу позовної заяви та її прохальної частини з обставинами справи.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків 10 (десять) днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі неусунення недоліків у зазначений вище строк позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Окис