Справа № 440/1958/23
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2024-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

28 серпня 2024 рокум. ПолтаваСправа № 440/1958/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бойка С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Проскурні Я.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 в якій просить:

- визнати бездіяльність командира Військової частини НОМЕР_1 , що полягає у нездійсненні розгляду рапорту від 25.10.2022 про звільнення військовослужбовця ОСОБА_1 з військової служби на підставі частини 4 ст.26 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд - протиправною та зобов`язати розглянути такий рапорт;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 звільнити військовослужбовця ОСОБА_1 з військової частини на підставі частини; ст. 26 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 06 березня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2023 року провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії зупинено до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 440/10111/23.

До Полтавського окружного адміністративного суду надійшла заява представника відповідача про поновлення провадження у справі у зв`язку із набранням законної сили у справі № 440/10111/23.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05 липня 2024 року поновлено провадження у справі №440/1958/23 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, призначено підготовче засідання у справі на 01 серпня 2024 року на 10-00 годин / а.с. 70/.

01 серпня 2024 року у підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, про розгляд справи належним чином повідомлені /а.с. 71, 74/, про причини неявки суд не повідомлено, клопотань про розгляд справи без їх участі чи перенесення розгляду справи не заявлено.

На цій підставі суд відклав розгляд справи на 28 серпня 2024 року на 09-30 годин / а.с.84/.

У підготовче судове засідання 28 серпня 2024 року позивач та його представник повторно не з`явилися, про розгляд справи належним чином повідомлені / а.с.85/, про причини неявки суд не повідомлено, клопотань про розгляд справи без їх участі чи перенесення розгляду справи не заявлено.

Відповідно до частини першої статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Частиною п`ятою статті 205 КАС України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: 1) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; 2) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; 3) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; 4) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; 5) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Такого ж висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постановах від 12.01.2023 у справі №9901/278/21 та від 06.04.2023 у справі №9901/345/21.

Також Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18.12.2019 у справі №9901/949/18 дійшла висновку, що загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору.

Повертаючись до обставин цієї справи суд враховує, що позивач та його представник були належним чином повідомлені про дати судових засідань (01 серпня 2024 року, 28 серпня 2024 року). Із заявами (клопотаннями) про відкладення розгляду справи чи розгляд справи без їх участі до суду не зверталися.

Положеннями статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Таким чином, учасники справи повинні вчасно, сумлінно, в належний спосіб використовувати всі наявні в них засоби та можливості, передбачені законодавством, з метою запобігання невиправданим зволіканням під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі №9901/278/21.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України …якщо неявка перешкоджає розгляду справи означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування (див. постанови від 18.12.2019 у справі №9901/949/18 та від 27.05.2020 у справі №9901/11/19).

Суд враховує, що предметом судового розгляду є визнання бездіяльності командира Військової частини НОМЕР_1 , що полягає у нездійсненні розгляду рапорту від 25.10.2022 про звільнення військовослужбовця ОСОБА_1 з військової служби на підставі частини 4 ст.26 ЗУ "Про військовий обов`язок і військову службу" у зв`язку з необхідністю здійснення постійного догляду за особою, яка за висновком лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я потребує постійного догляду, у разі відсутності інших осіб, які можуть здійснювати такий догляд, а відтак пояснення зі сторони позивача необхідні для прийняття рішення, що відповідатиме вимогам статті 242 КАС України.

З урахуванням наведеного суд акцентує увагу на неможливості розгляду справи у порядку письмового провадження, за відсутності позивача та/або його уповноваженого представника через неможливість повного та всебічного встановлення фактичних обставин справи.

З огляду на повторне неприбуття позивача та його представника у підготовче судове засідання без поважних причин та неподання ними заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 9, 44, 45, 240, 241, 243, 245, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення судового рішення шляхом подання апеляційної скарги в порядку, визначеному частиною восьмою статті 18, частинами сьомою-восьмою статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.С. Бойко