Справа № 320/40655/24
Суддя: Білоноженко М.А.
Дата ухвалення: 2024-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2024 року №320/40655/24

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Білоноженко М.А.,

розглянувши у приміщенні суду в м. Києві у порядку письмового провадження адміністративної справи

за позовомГоловного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, )
доТовариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» (04107, м. Київ, вул. Багговутівська, 17-21, )
прозупинення видаткових операцій на рахунках платника податків

встановив:

Головне управління ДПС у м. Києві звернулось до Київського окружного адміністративного суду з заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс», у якій просило суд:

- постановити рішення про зупинення видаткових операцій на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» () (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу) та скерувати рішення до негайного виконання боргу, шляхом накладення арешту на кошти у сумі 12884132,30 грн, що знаходяться в:

1) АКБ «Індустріалбанк» на рахунках:

- НОМЕР_1 валюта: 840-долар США;

- НОМЕР_2 валюта: 980 українська гривня;

- НОМЕР_3 валюта: 840 долар США;

- НОМЕР_4 валюта: 980 українська гривня;

2) АТ «Сенсбанк» на рахунках:

- НОМЕР_5 валюта: 980 українська гривня;

- НОМЕР_5 валюта: 840 долар США;

- НОМЕР_5 валюта: 978 - ЄВРО.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що згідно з відомостями інформаційно-комунікаційної системи Державної податкової служби «Податковий блок», станом на дату звернення до суду за відповідачем обліковується податковий борг на загальну суму 12884132,30 грн, що виник на підставі самостійно задекларованих податкових зобов?язань визначених відповідачем та податкових повідомлень рішень, винесених податковим органом. Зазначений вище податковий борг відповідача підтверджується детальним розрахунком та інтегрованою карткою платника податків, з відповідного податку. Наявні факти свідчать про наявність майна та основних засобів, що можуть бути описані у податкову заставу та бути джерелом погашення податкового боргу, а отже посадовими особами відповідача навмисно порушується законодавство, що призводить до можливих втрат надходжень до бюджету зі сплати податків та перешкоджання виконанню повноважень податкового керуючого. На підставі цього податковим керуючим вчинено три спроби виїзду за податковою адресою відповідача з метою здійснення опису майна, яка може використано в якості погашення боргу, проте за податковою адресою відповідач не знаходиться, про що складено відповідні акти, а в подальшому складено акт про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податкового керуючого від 26 серпня 2024 року №10/26-15-13-02-18. Вказані обставини зумовили звернення до суду із заявою про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків.

Ухвалою від 27.08.2024 судом було прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами розгляду термінових адміністративних справ, передбачених ст. ст. 268, 269, 283 КАС України, призначено судове засідання на 28.08.2024 на 14:30 год.

У судовому засіданні 28.08.2024 представник позивача підтримав заяву та просив задовольнити останню, також подав заяву про здійснення подальшого розгляду срави без участі представника позивача.

Відповідач не забезпечив явку уповноваженого представника, хоч і повідомлявся належним чином, що підтверджується телефонограмою за номером ), наявним в матеріалах справи.

Судом оголошено перерву в судовому засіданні для з`ясування обставин неявки представника відповідача, проте за номером , за яким 27.08.2024 о 16:33 год було здійснено телефонограму і повідомлено співробітника відповідача про час і місце розгляду даної справи, абонент не відповідав.

У зв`язку з вищенаведеним, враховуючи заяву представника позивача, суд вирішив завершити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, доводи заяви та надані сторонами докази, суд дійшов наступного висновку.

Згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» знаходиться за адресою: 04107, м. Київ, вул. Багговутівська, 17-21.

26 березня 2019 року уповноваженою особою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві сформовано податкову вимогу №104022-17.

Зважаючи на те, що зі сторони відповідача відсутні дії, спрямовані на погашення податкового боргу, контролюючим органом, в порядку ст. 89 Податкового кодексу України, прийнято рішення №104022-17 від 24.06.2024 про опис майна, що перебуває у власності платника податків ТОВ «Ріелті Сервіс», у податкову заставу.

Вказане вище рішення направлено засобами поштового зв?язку АТ «Укрпошта» на податкову адресу ТОВ «Ріелті Сервіс» (04107, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Багговутівська, буд. 17-21), рекомендованим повідомленням №050.

Позивач зауважив, що з моменту направлення податкової вимоги податковий борг ТОВ «Ріелті Сервіс» змінювався, але не був погашений в повному обсязі, тому ГУ ДПС у м. Києві повторно податкову вимогу не надсилало.

Оскільки за ТОВ «Ріелті Сервіс» продовжує обліковуватися заборгованість перед бюджетом, ГУ ДПС у м. Києві сформовано лист про надання активів №58373/6/26- 15-13-02-12 від 21.06.2024, з метою отримання інформації про наявність у боржника майна, що може бути джерелом погашення податкового боргу.

Вищевказаний лист отримано представником відповідача та направлено зустрічний лист (№63293/6 від 05.07.2024), в якому просить ГУ ДПС у м. Києві перенести з 05.06.2024 на 23.07.2024 виконання товариством вимог щодо надання документів та вчинення інших дій, визначених в вищезгаданому листі. Позивач наголосив, що у зазначені терміни відповідачем не надано відповідних документів.

Листом про надання активів №58373/6/26-15-13-02-12 від 02.05.2024, Головним управлінням ДПС у м. Києві повідомлено ТОВ «Ріелті Сервіс» про суму актуального податкового боргу та запропоновано протягом п`ятнадцяти робочих днів, з дня отримання листа надати наступні документи: - баланс (Звіт про фінансовий стан) за останній звітний період з детальною розшифровкою значень рядків активу балансу (найменування, кількість, залишкова балансова вартість), в тому числі дебіторської заборгованості в розмірі дебіторів (найменування дебітора, код ЄДРПОУ, сума дебіторської заборгованості); - документи, які свідчать, що активи не можуть бути предметом податкової застави.

Попереджено відповідача про те, що у разі не погашення платником податкового боргу або не надання зазначених вище документів, до платника будуть застосовані наступні заходи: - зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків; - арешт рахунків на суму податкового боргу; - адміністративний арешт майна.

На виконання приписів статті 93 ПК України та Розділу ІІ, Наказу №586, 20.06.2024 податковим керуючим здійснено виїзд за податковою адресою: 04107, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Багговутівська, буд. 17-21.

За результатом виїзду на вищезазначену адресу, податковим керуючим не виявлено представників чи майна ТОВ «Ріелті Сервіс» та складено акт відсутності за місцезнаходженням №б/н від 20.06.2024 (14:20).

Зі змісту зазначеного акту вбачається, що за вищевказаною адресою посадові особи та/або засновники, чи майно підприємства не знаходяться.

У зв?язку з відсутністю представників ТОВ «Ріелті Сервіс» за вищевказаною адресою 26.08.2024, податковим керуючим прийнято рішення повторно здійснити виїзд на адресу відповідача, з завчасним повідомленням платника податків про майбутній виїзд.

Листом Головного управління ДПС у м. Києві №58375/6/26-15-13-02-12 від 21.06.2024 відповідача проінформовано про: проведення податковим керуючим виїзду, за податковою адресою ТОВ «Ріелті Сервіс», що відбудеться 05.07.2024 о 14:00; необхідність ТОВ «Ріелті Сервіс» забезпечити податковому керуючому доступ до майна та надати документи бухгалтерського, податкового обліку; відповідальність у разі перешкоджанню діяльності податкового керуючого.

Оскільки листом №63293/6 від 05.07.2024 відповідач попросив перенести з 05.06.2024 на 23.07.2024 виконання товариством вимог щодо надання документів та вчинення інших дій, визначених в вищезгаданому листі, податковим керуючим 07.08. 2024 здійснено другий виїзд за адресою: 04107, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Багговутівська, буд. 17-21.

За результатом другого виїзду на вищезазначену адресу, податковим керуючим вдруге не виявлено представників чи майна ТОВ «Ріелті Сервіс» та складено акт відсутності за місцезнаходженням від 07.08.2024.

Зі змісту вказаного акта вбачається, що за адресою 04107, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Багговутівська, буд. 17-21, посадові особи та/або засновники підприємства не знаходяться.

У зв?язку з відсутністю представників ТОВ «РІЕЛТІ СЕРВІС» за вищевказаною адресою 26.08.2024, податковим керуючим прийнято рішення повторно здійснити виїзд на адресу відповідача, з завчасним повідомленням платника податків про майбутній виїзд.

Листом Головного управління ДПС у м. Києві №704816/6/26-15-13-02-12 від 04.08.2024 відповідача проінформовано про: проведення податковим керуючим виїзду, за податковою адресою ТОВ «РІЕЛТІ СЕРВІС», що відбудеться 26.08.2024 о 14:30; необхідність ТОВ «Ріелті Сервіс» забезпечити податковому керуючому доступ до майна та надати документи бухгалтерського, податкового обліку; відповідальність у разі перешкоджанню діяльності податкового керуючого.

Вищезгаданий лист, завчасно надіслано відповідачу засобами поштового зв?язку АТ «Укрпошта» відповідно до рекомендованого повідомлення відправлення № 464, з метою повідомлення платника про другий виїзд.

Позивач наголосив, що лист №704816/6/26-15-13-02-12 від 04.08.2024 платником не отриманий, про що свідчить витяг з системи АТ «Укрпошта» про відстеження доставки листа.

Таким чином, податковим керуючим 26.08.2024 здійснено другий виїзд за адресою: 04107, м. Київ, Шевченківський р-н., вул. Багговутівська, буд. 17-21.

На виконання приписів норми п. 91.4 ст. 91 ПК України, податковим керуючим 26.08.2024 о 14 годині 40 хвилин складено акт про перешкоджання платником податків виконанню повноважень податковим керуючим №10/26-15-13-02-18 від 26.08.2024.

Зважаючи на наведені вище факти ГУ ДПС у м. Києві необхідно звернутися до Київського окружного адміністративного суду, з метою застосування до платника такого засобу примусу, як зупинення видаткових операцій на розрахункових рахунках.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законами.

Згідно із підпунктом 14.1.155 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (надалі ПК України) податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом. У разі невиконання платником податків грошового зобов`язання, забезпеченого податковою заставою, орган стягнення у порядку, визначеному цим Кодексом, звертає стягнення на майно такого платника, що є предметом податкової застави.

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Згідно із підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в установлені строки.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно із пунктом 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 57.3 статті 57 ПК України встановлено, що у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Згідно з пунктом 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 59.3 статті 59 ПК України податкова вимога разом з детальним розрахунком суми податкового боргу надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Відповідно до пункту 59.4 статті 59 ПК України податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 88.1 статті 88 ПК України з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Згідно з підпунктом 89.1.1 пункту 89.1 статті 89 ПК України право податкової застави виникає у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку.

Право податкової застави виникає також у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу (підпункт 89.1.2 пункту 89.1 статті 89 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 89.3 статті 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника органу державної податкової служби, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Згідно з пунктом 89.4 статті 89 ПК України у разі якщо платник податків не допускає податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подає документів, необхідних для такого опису, податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків, заборону відчуження таким платником податків майна та зобов`язання такого платника податків допустити податкового керуючого для опису майна у податкову заставу.

Зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків та заборона відчуження таким платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Податковий керуючий не пізніше робочого дня, що настає за днем складення цих актів, зобов`язаний надіслати банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків рішення про складення актів, яке є підставою для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна.

Відповідно до пункту 91.4 статті 91 ПК України у разі якщо платник податків, що має податковий борг, перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, такий податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень у порядку та за формою, що встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Контролюючий орган звертається до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом. Строк, на який можуть бути зупинені видаткові операції, визначається судом, але не більше двох місяців (абз. 2 п. 91.4 ст. 94 ПК України).

Зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду (абз. 3 п. 91.4 ст. 94 ПК України).

Таким чином, Податковим кодексом України передбачено такі передумови для звернення контролюючого органу до суду із заявою щодо зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків:

1) не допуск платником податків податкового керуючого для здійснення опису майна такого платника податків у податкову заставу та/або не подання документів, необхідних для такого опису. У такому випадку податковий керуючий складає акт відмови платника податків від опису майна у податкову заставу;

2) перешкоджання платником податків, що має податковий борг, виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом. У такому випадку податковий керуючий складає акт про перешкоджання платником податків виконанню таких повноважень.

Вказані передумови для зупинення судом видаткових операцій на рахунках платника податків є самостійними та тягнуть за собою окремі правові наслідки.

Так, у першому випадку зупинення видаткових операцій та заборона відчуження платником податків майна діють до дня складення акта опису майна платника податків у податкову заставу податковим керуючим або акта про відсутність майна, що може бути описано у податкову заставу, або погашення податкового боргу в повному обсязі. Підставою ж для поновлення видаткових операцій та скасування заборони на відчуження майна є складення цих актів податковим керуючим, які не пізніше робочого дня мають бути надіслані банкам, іншим фінансовим установам, небанківським надавачам платіжних послуг, емітентам електронних грошей, а також платнику податків.

У другому випадку зупинення судом видаткових операцій здійснюється на строк не більше двох місяців та може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду.

Аналізуючи розрахунок податкового боргу, на підставі якого заявник просить зупинити видаткові операції на рахунках ТОВ «Ріелті Сервіс», судом встановлено наступне.

Як вбачається з розрахунку податкового боргу, який долучено до заяви контролюючого органу, цей борг складається із:

- 56956803,07 грн, податку на прибуток підприємств;

- 7188452,22 грн, податку на додану вартість.

Доказів сплати вказаної суми суду не надано, а також не надано доказів оскарження податкових повідомлень-рішень, зокрема, але не виключно, на підставі яких виникла сума податкового боргу.

Відтак, вказана сума податкового боргу є узгодженою та не сплаченою відповідачем у встановлені законодавством строки.

Під час розгляду заяви судом підтверджено наявність суми боргу у розмірі 12884132,30 грн, в свою чергу відповідачем не надано доказів в підтвердження сплати останнього у повному обсязі.

Суд зазначає, що відповідно до пункту 20.1 статті 20 ПК України Контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, зокрема:

- звертатися до суду щодо зупинення видаткових операцій платника податків на рахунках/електронних гаманцях такого платника податків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, емітентах електронних грошей (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу), у тому числі при недопущенні посадових осіб контролюючих органів до обстеження територій та приміщень (п. п. 20.1.31);

- звертатися до суду, якщо платник податків перешкоджає виконанню податковим керуючим повноважень, визначених цим Кодексом, щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку, іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг, емітенті електронних грошей (крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу), та зобов`язання такого платника податків виконати законні вимоги податкового керуючого, передбачені цим Кодексом (п. п. 20.1.32).

Враховуючи положення п. п. 20.1.31, 20.1.32 п. 20.1 ст. 20 ПК України суд зазначає, що не підлягають зупиненню видаткові операції на рахунках платника податків щодо операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом грошових зобов`язань платника податків та погашення податкового боргу.

Приймаючи до уваги викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заяви контролюючого органу та при визначенні строку зупинення видаткових операцій суд враховує, що оскільки спірні правовідносини врегульовані підпунктом 91.4 статті 91 ПК України, такий строк не може перевищувати двох місяців, однак може бути достроково скасовано за рішенням податкового керуючого або суду.

Також суд зазначає, що Податковим кодексом України вживаються два поняття, які позначають арешт коштів на рахунках платника податків - власне арешт коштів, а також зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків.

Аналіз норм Податкового кодексу України, а також чинного законодавства, що регулює банківську діяльність і порядок здійснення безготівкових розрахунків, дає підстави для висновку про тотожність зазначених понять для цілей регулювання податкових правовідносин.

Так, відповідно до частини 1, 2 статті 59 Закону України "Про банки і банківську діяльність" арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.

Отже, накладення арешту на кошти на рахунках платника податків є необхідною передумовою для зупинення видаткових операцій на таких рахунках в усіх випадках та фактично є способом зупинення видаткових операцій.

Таким чином, з урахуванням змісту статті 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» зупинити видаткові операції з підстав, передбачених Податковим кодексом України, можна не інакше, як шляхом накладення арешту на кошти, що знаходяться на рахунках платника податків.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що п. п. 20.1.32 п. 20.1 ст. 20 ПК України, яким закріплено право контролюючого органу на звернення до суду щодо зупинення видаткових операцій на рахунках/електронних гаманцях платника податків шляхом накладення арешту на цінні папери та/або кошти та інші цінності такого платника податків, що знаходяться в банку, іншій фінансовій установі, небанківському надавачу платіжних послуг, емітенті електронних грошей.

За таких обставин повноваження податкових органів щодо звернення до суду з вимогами як про накладення арешту на кошти платника податків, так і про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків варто розуміти як право на звернення з вимогою про накладення арешту на кошти платника податків, що перебувають на його рахунках у банку.

При цьому в усіх випадках суд ухвалює рішення про зупинення видаткових операцій платника податків шляхом накладення арешту на кошти платника податків у відповідній сумі, або про накладення арешту на кошти платника податків у відповідній сумі. Зазначені варіанти змісту резолютивної частини судового рішення є еквівалентними за своїми правовими наслідками. Ці наслідки полягають у виникненні арешту коштів і зупиненні через цю обставину видаткових операцій.

Враховуючи наявність довідки позивача про відкриті рахунки відповідача у банках, суд вважає за необхідне навести реквізити відповідних рахунків відповідача у банках у судовому рішенні, видаткові операції на яких зупинені на підставі цього судового рішення із зазначенням суми податкового боргу.

Відповідно до частини восьмої статті 283 КАС України рішення суду у справах, визначених пунктами 1-4, 7 частини першої цієї статті, підлягає негайному виконанню.

Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З огляду на вищенаведене, дослідивши і оцінивши усі наявні в матеріалах справи докази, суд доходить висновку про задоволення заяви позивача про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків на суму 12884132,30 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Позивачем не надано суду доказів понесення витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз під час розгляду справи.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Заяву Головного управління ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС України до Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» про зупинення видаткових операцій на рахунках платника податків задовольнити.

Зупинити видаткові операції на рахунках Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» (), крім операцій з видачі заробітної плати та сплати податків, зборів, єдиного внеску, а також визначених контролюючим органом зобов`язань платника податків, погашення податкового боргу, шляхом накладення арешту на кошти у сумі 12884132,30 грн, що знаходяться в:

1) АКБ «Індустріалбанк» на рахунках:

- НОМЕР_1 валюта: 840-долар США;

- НОМЕР_2 валюта: 980 українська гривня;

- НОМЕР_3 валюта: 840 долар США;

- НОМЕР_4 валюта: 980 українська гривня;

2) АТ «Сенсбанк» на рахунках:

- НОМЕР_5 валюта: 980 українська гривня;

- НОМЕР_5 валюта: 840 долар США;

- НОМЕР_5 валюта: 978 - ЄВРО.

Рішення підлягає негайному виконанню.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти з дня його проголошення.

Повне найменування сторін:

Позивач - Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріелті Сервіс» (04107, м. Київ, вул. Багговутівська, 17-21, ).

Суддя Білоноженко М.А.