Справа № 520/34010/23
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 серпня 2024 р. м. ХарківСправа № 520/34010/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Мельнікової Л.В.,

Суддів Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові клопотання Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про відстрочення сплати судового збору на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 по справі № 520/34010/23

за позовом приватного підприємства Торговий дім Золота миля

до Харківської митниці Державної митної служби України

про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,-

В с т а н о в и в:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 задоволено позов ПП Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови.

02.08.2024 відповідачем подано апеляційну скаргу на зазначене рішення суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.08.2024 апеляційна скарга Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху, шляхом сплати судового збору.

Копія судового рішення 12.08.2024 доставлена до електронного кабінету скаржника 12.08.2024, о 20:45 годині, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем вручення є 13.08.2024.

20.08.2024 відповідачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування якого скаржник вказує, що у Харківської митниці вичерпані кошторисні призначення на сплату судового збору. На теперішній час у митниці відсутнє фінансування за кодом видатків бюджету 2800 «Інші видатки». Виписка Державної казначейської служби України за 02.07.2024 додається.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини першої ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, із заявленого контролюючим органом клопотання убачається, що воно не відповідає вимогам встановлених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та свідчить про відсутність підстав для його задоволення.

До того ж, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 зроблено висновок, що суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду. Цей висновок Великої Палати Верховного Суду стосується і суб`єкта владних повноважень. При цьому, у зазначеній постанові Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок про те, що звільнення юридичної особи від сплати судового збору за наявності майнового критерію, можливе виключно у випадку, якщо предметом позову у справі є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. При цьому, оцінці також підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати.

Колегія суддів зауважує, що обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду. При цьому, судовий збір виконує не тільки фіскальну, а й дисциплінуючу функцію. Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Харківська митниця, як відокремлений підрозділ Державної митної служби України є органом виконавчої влади. Фінансування витрат державного органу на оплату судового збору із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

В обґрунтування своєї заяви скаржник надав суду виписку Державної казначейської служби України за КЕКВ по рахунку Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України лише за 02.07.2024. Інформації щодо обсягів фінансування, асигнувань Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на 2024 рік, суду не надано.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

Приходячи до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання скаржника, колегія суддів зазначає, що виникнення у Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України організаційних чи фінансових складнощів для сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною та не є підставою для відстрочення сплати судового збору відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 3674-VI.

За наведеного, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви скаржника про відстрочення сплати ним судового збору.

Станом на день винесення даної ухвали, у встановлений суддею-доповідачем строк особою, яка подала апеляційну скаргу, не усунуто недоліків апеляційної скарги.

Строк виконання судового рішення сплинув 23.08.2024.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 298 КАС України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

У відповідності до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 ст. 298 КАС України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що вимоги ухвали суду від 03.05.2024 у встановлений судом строк не виконані, наявні підстави для повернення апеляційної скарги відповідачу в порядку, передбаченому ч. 5 ст. 298 КАС України.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2024 по справі № 520/34010/23 за позовом приватного акціонерного товариства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц