Справа № 420/15368/24
Суддя: Тарасишина О.М.
Дата ухвалення: 2024-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 серпня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тарасишиної О.М., за участю секретаря судового засідання Дробченко К.С., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради (65082, м. Одеса, вул. Гоголя, 10; ), Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6; ), Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, б-р. Лесі Українки, 26; ), Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України (01135, м. Київ, пр.-т. Берестейський, 14, ), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Одісей-55» (65088, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд. 55-Ж; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" (65026, м. Одеса, вул. Жуковського, 15; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "РОСС ІНВЕСТ" (65026, м. Одеса, вул. Гоголя, буд.7, кв. 15А; ) про визнання протиправної бездіяльність та зобов`язати вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Державної інспекції архітектури та містобудування України, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Одісей-55», Товариство з обмеженою відповідальністю "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ", Товариство з обмеженою відповідальністю "РОСС ІНВЕСТ", в якій позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить:

визнати бездіяльність суб`єктів владних повноважень (Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Державної інспекції архітектури та містобудування України, Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України) щодо розгляду звернення-заява № 10 від 10.10.2023р. про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил суб`єктами містобудування протиправною та зобов`язати їх вчинити певні дії з метою припинення цих правопорушень та забезпечення реалізації її права та законного інтересу у передбачений чинним законодавством та зверненням-заявою № 10 від 10.10.2023р. спосіб, а саме:

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради внести зміни у Реєстрі будівельної діяльності та у Сертифікаті серія ОД № 63 від 19.01.2020р. та привести його у відповідність до зазначеної інформації про проведену технічну інвентаризацію об`єкта у п. 14 Акту готовності об`єкта до експлуатації від 20.12.2019р. та Дозволу на виконання будівельних робіт № ОД0 від 07.09.2012р., на підставі яких цей сертифікат видавався, а саме щодо найменування об`єкта «Будівництво 16-ти поверхового житлового комплексу з підземним паркінгом та магазином змішаної торгівлі. Секція Б, В і Г». Забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на об`єкті будівництва : «Нове будівництво будівлі побутового обслуговування населення з офісними приміщеннями, магазином та виставковим залом за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська територіальна громада, м. Одеса, вул. Березова земельна ділянка 1/Люстдорфська дорога, земельна ділянка 55».

Департамент архітектури та містобудування Одеської міської ради незаконний та безпідставний наказ Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради №01-11/1443 від 01.04.2020р. визнати недійсним та усунути наслідки шляхом анулювання з використанням Реєстру будівельної діяльності, присвоєну цим наказом адресу: будинок 55-Н, вул. Люстдорфська дорога, Київський район, м. Одеса.

Державну інспекцію архітектури та містобудування України забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками, а саме при проведенні технічної інвентаризації наступних об`єктів (завершення будівництва, посвідчене Сертифікатами серія ОД № 76 від 06.10.2017р. та серія ОД № 63 від 19.01.2020 р.):

а) багатоповерховий житловий будинок літера А, якому присвоєно адресу: будинок АДРЕСА_2 ;

б) багатоповерховий житловий будинок літера Д, якому присвоєно адресу: будинок АДРЕСА_3 ;

в) багатоповерховий житловий будинок літера Б, якому присвоєно адресу: будинок АДРЕСА_3 ;

г) багатоповерховий житловий будинок літера В, якому присвоєно адресу: будинок АДРЕСА_3 ;

д) багатоповерховий житловий будинок літера Г, якому присвоєно адресу: будинок

АДРЕСА_2 , якому присвоєно адресу: будинок 55-Н, вул. Люстдорфська дорога, м. Одеса.

Державну інспекцію архітектури та містобудування України скасувати Містобудівні умови та обмеження, реєстраційний номер в ЄДЕССБ MU01:2675-0334-4910-4926, скасувати Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, реєстраційний номер в ЄДЕССБ ОД88.

Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України:

а) визнати недійсним Технічний паспорт на паркінг (будівля літера Е) від 01.10.2019р.;

б) позбавити ОСОБА_2 кваліфікаційного сертифіката АЕ №001986;

в) зобов`язати ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" виключити з Технічного паспорту на будинок квартирного, секція Г від 01.10.2019р. неіснуючу будівлю літ. Е;

стягнути на користь позивача понесені судові витрати з посадової особи заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ОСОБА_3 .

Ухвалою від 27.05.2024р. Одеським окружним адміністративним судом вказану позовну заяву було залишено без руху, а також надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

30.05.2024 року (вх. 21251/24) до суду надійшло клопотання позивача на ухвалу від 27.05.2024 року.

Ухвалою від 06.06.2024 р. Одеським окружним адміністративним судом вказану позовну заяву було залишено без руху (продовження строку), а також надано позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду доказів уточненого позову, конкретно зазначити зміст позовних вимог з урахуванням положень ч.1 ст.5 КАС України.

10.06.2024 року (вх. 22852/24) до суду надійшло клопотання позивача на ухвалу від 06.06.2024 року без руху (продовження строку) у справі №420/15368/24, уточнений адміністративний позов з кількістю головних та похідних вимог.

Ухвалою від 17.06.2024 року Одеським окружним адміністративним судом відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

04.07.2024 року (вх. №ЕС/27377/24) представником відповідача до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву.

04.07.2024 року (вх. №ЕС/27382/24) представником відповідача до канцелярії суду подано відзив на позовну заяву.

11.07.2024 року (вх. №28182/24) позивачем до канцелярії суду подано відповідь на відзив.

11.07.2024 року (вх. №ЕС/28704/24) представником відповідача до канцелярії суду подано відзив на позов.

15.07.2024 року (вх. №28618/24) позивачем до канцелярії суду подано відповідь на відзив.

16.07.2024 року (вх. №ЕС/29200/24) представником відповідача до канцелярії суду подані заперечення (на відповідь на відзив).

23.07.2024 року (вх. №ЕС/30212/24) представником відповідача до канцелярії суду подані заперечення проти викладеного у відповіді на відзив.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України направлено звернення-заяву № 10 від 10.10.2023р. про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил суб`єктами містобудування, проте таку заяву не розглянуто по суті, не надано належної оцінки матеріалам такого звернення. Департамент архітектури та містобудування Одеської міської ради повідомив про відсутність повноважень щодо присвоєння, зміни, коригування, анулювання адрес об`єкта та відповідно внесення до Реєстру будівельної діяльності та жодним чином не заперечив обґрунтувань незаконності та безпідставності прийняття наказу №01-11/1443 від 01.04.2020р. Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради порушено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки належним чином не повідомлено про час та місце засідання Комісії з питання порушених у зверненні-заяві № 10 від 10.10.2023р. питань, висновку комісії за результатами розгляду звернення не надано.

Від відповідачів надійшли відзиви на позовну заяву, в яких, в обґрунтування правової позиції, зазначено, що останні діяли у межах наданих їм повноважень, відповідно до Закону, та у спосіб і в порядку визначеному ним, у зв`язку з чим, просили суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п. 1 ч. 1).

За таких обставин суд дійшов висновку про підсудність позовної заяви ОСОБА_1 Одеському окружному адміністративному суду.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, до Державної інспекції архітектури та містобудування України від співвласника багатоквартирного будинку ОСББ «Одісей-55» (ревізора), власника житлового приміщення квартири 11 ОСОБА_1 надійшла заява звернення № 10 від 10.10.2023р., зареєстроване в Державній інспекції архітектури та містобудування України 13.10.2023 р. за № Р/3151/08-23, в якому заявником порушено питання щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками, а саме при проведенні технічної інвентаризації об`єктів.

Відповідь на звернення ОСОБА_1 надано листом Державної інспекції архітектури та містобудування України № 10382/03/13-23 від 17.11.2023р., в якому, зокрема, роз`яснено про неможливість проведення заходу державного нагляду (контролю), з посиланням на приписи чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускає бездіяльність.

Державна інспекція архітектури та містобудування України (ДІАМ) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра з відновлення України - Міністра розвитку громад, територій та інфраструктури (далі - Міністр) і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (п. 1 Положення

про Державну інспекцію архітектури та містобудування України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2020 р. № 1340 (далі Положення № 1340).

Згідно п. 3 Положення № 1340, серед основних завдань ДІАМ є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме:

здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, архітекторами та іншими проектувальниками, підрядниками, експертами, експертними організаціями та відповідальними виконавцями робіт, інженерами-консультантами, власниками будівель та лінійних споруд вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт;

здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), під час провадження ними містобудівної діяльності.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 р. (далі Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до пп. 4 ч.1 ст. 1 Закону № 3038-VI, замовник будівництва (далі - замовник) - фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно ч. 5 ст. 26 Закону № 3038-VI (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

За приписами ст. 39 Закону № 3038-VI (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Аналогічні положення містить п. 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011р.

Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).

За змістом ч.ч. 4, 5 ст. 39 Закону № 3038-VI (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), прийняття рішення про реєстрацію (повернення) декларації про готовність об`єкта до експлуатації, видачу (відмову у видачі) сертифіката здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дати подання відповідних документів. Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Згідно ч. 7 ст. 39 Закону № 3038-VI (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє у видачі сертифіката з таких підстав:

1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу сертифіката;

2) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;

3) невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі щодо доступності об`єкта для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення;

4) невиконання вимог, передбачених Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", щодо оснащення будівлі вузлами обліку відповідних комунальних послуг.

Відмова у видачі сертифіката надається замовникові у строк, передбачений для його видачі.

Рішення про відмову у видачі сертифіката може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі сертифіката), або оскаржено до суду.

Відповідно до ч. 10 ст. 39 Закону № 3038-VI, п. 16 Порядку № 461, Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

За змістом матеріалів справи, в архівній складовій Реєстру будівельної діяльності, наявна інформація щодо видачі замовнику ТОВ «Росс Інвест» Сертифікату № ОД 76 від 06.10.2017р., найменування об`єкта «Будівництво 16-ти поверхового житлового комплексу з підземним паркінгом та магазином змішаної торгівлі» за адресою: Одеська область, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд. 55.

Приписами ст. 39-1 Закону № 3038-VI передбачено можливість внесення змін до повідомлення або декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

За змістом п. 29 Порядку № 461, у разі виявлення у сертифікаті технічної помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) замовник (його уповноважена особа) надсилає до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення з виправленими (достовірними) даними щодо інформації, яка потребує змін.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів з дня отримання від замовника повідомлення, визначеного абзацом першим цього пункту, забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності.

Відтак, вимоги про зобов`язання внести зміни у виданий сертифікат не узгоджуються з нормами містобудівного законодавства.

Відповідно до п.18 ч. 1 ст.4 КАС України нормативно-правовий акт - це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який установлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який (яке) стосується прав або інтересів визначеної в акті (рішенні) особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС України).

За владно-регулятивною природою всі юридичні акти поділяються на правотворчі, правотлумачні (правоінтерпретаційні) та правозастосовні. Нормативно-правові акти належать до правотворчих, а індивідуальні - до правозастосовних.

Нормативно-правовий акт - це письмовий документ компетентного органу держави, уповноваженого нею органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта, в якому закріплено забезпечуване нею формально обов`язкове правило поведінки загального характеру. Такий акт приймається як шляхом безпосереднього волевиявлення народу, так і уповноваженим на це суб`єктом за встановленою процедурою, розрахований на невизначене коло осіб і на багаторазове застосування.

Натомість індивідуально-правові акти як результати правозастосування адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; містять індивідуальні приписи, в яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією. Крім того, такі акти не можуть мати зворотної дії в часі, а свій зовнішній прояв можуть отримувати не лише в письмовій (документальній), але й в усній (вербальній) або ж фізично - діяльнісній (конклюдентній) формах.

З огляду на вказане нормативно - правовий акт містить загальнообов`язкові правила поведінки (норми права), тоді як акт застосування норм права (індивідуальний акт) - індивідуально - конкретні приписи, що є результатом застосування норм права; вимоги нормативно-правового акта стосуються всіх суб`єктів, які опиняються в нормативно регламентованій ситуації, а акт застосування норм права адресується конкретним суб`єктам і створює права та/чи обов`язки лише для цих суб`єктів; нормативно-правовий акт регулює певний вид суспільних відносин, а акт застосування норм права - конкретну життєву ситуацію; нормативно-правовий акт діє впродовж тривалого часу та не вичерпує своєї дії фактами його застосування, тоді як дія акта застосування норм права закінчується у зв`язку з припиненням конкретних правовідносин.

Як вбачається зі змісту, матеріалів справи, сертифікат готовності об`єкта до експлуатації є індивідуальним актом у розумінні ст. 4 КАС України, він є актом індивідуальної дії, який не містить загальнообов`язкових правил поведінки, передбачає індивідуалізовані приписи, а отже, адресований одній особі, не регулює певний вид суспільних відносин і вичерпує свою дію після його реалізації.

Позивачем не обґрунтовано та не підтверджено належними доказами існування реального негативного впливу безпосередньо на його права у правовідносинах, пов`язаних з видачою такого сертифікату.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, висловленою у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2020 р. у справі № 9901/518/19.

Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в своєму Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Це означає, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи - позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 39-3 Закону № 3038-VI технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна - це комплекс робіт з метою визначення складу, фактичної площі, об`єму, технічного стану та/або визначення змін зазначених характеристик за певний період часу із виготовленням відповідних документів (матеріалів технічної інвентаризації, технічного паспорта) з використанням Реєстру будівельної діяльності.

Технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна проводиться юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, у складі яких працює один або більше відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які пройшли професійну атестацію та отримали кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт із технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна відповідно до Закону України "Про архітектурну діяльність":

1) перед прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (у тому числі після проведення реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкта будівництва, щодо якого набуто право на виконання будівельних робіт);

2) перед проведенням державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, щодо якого набуто право на виконання будівельних робіт;

3) перед проведенням державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, що утворився внаслідок поділу, об`єднання об`єкта нерухомого майна або виділення частки з об`єкта нерухомого майна, крім випадків, коли за результатами такого поділу, об`єднання або виділення частки шляхом реконструкції закінчений будівництвом об`єкт приймався в експлуатацію;

4) перед прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, визначених пунктом 9 розділу V "Прикінцеві положення" цього Закону;

5) на підставі судового рішення;

6) в інших випадках за бажанням замовника/власника об`єкта нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва.

Технічна інвентаризація не вимагається для державної реєстрації спеціального майнового права на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 39-3 Закону № 3038-VI, технічна інвентаризація об`єкта нерухомого майна у випадках, визначених пунктами 1-4, 6 частини другої цієї статті, проводиться на підставі договору, який укладається між особою, визначеною абзацом першим частини другої цієї статті, та замовником/власником об`єкта нерухомого майна, об`єкта незавершеного будівництва або уповноваженою ним особою. У разі проведення технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна державної або комунальної власності договір укладається з підприємством, установою, організацією, яка уповноважена в установленому порядку управляти відповідним об`єктом нерухомого майна.

Строк виконання робіт, розмір та порядок оплати робіт із технічної інвентаризації визначаються у договорі за домовленістю сторін.

Договір про проведення технічної інвентаризації може укладатися в електронній формі через електронний кабінет відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

За результатами проведення технічної інвентаризації виготовляються інвентаризаційна справа, матеріали технічної інвентаризації та технічні паспорти з використанням Реєстру будівельної діяльності.

Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України № 127 від 24.05.2001 р. (був чинний на момент спірних правовідносин), затверджено Інструкцію про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна (далі- Інструкція № 127), що визначала механізм проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна всіх форм власності, що здійснюють суб`єкти господарювання, і діє на всій території України.

За змістом вказаної Інструкції, технічній інвентаризації підлягають як будинки квартирного типу та гуртожитки загалом, так і їх основні елементи: 1) кімнати та житлові блоки у гуртожитках; 2) поверхи (надземні, цокольні, підвальні, технічні, мансардні); 3) квартири.

За результатами проведення технічної інвентаризації складаються інвентаризаційна справа, у тому числі матеріали технічної інвентаризації, технічні паспорти та обов`язково вносяться відомості про об`єкт нерухомого майна до Реєстру об`єктів нерухомого майна (після створення цього Реєстру).

Розділом ХІІ Інструкції № 127 визначено, що контроль за якістю виконання робіт з технічної інвентаризації об`єктів здійснюється контролером, призначеним керівником суб`єкта господарювання, який пройшов професійну атестацію та отримав кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт з технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна.

Допускається одноосібне виконання робіт відповідальним виконавцем окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів архітектури, який пройшов професійну атестацію та отримав кваліфікаційний сертифікат на право виконання робіт з технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна суб`єкта господарювання або є фізичною особою - підприємцем.

Контролю підлягає не менше ніж 20 % виконаних робіт.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 4 ст. 41 Закону № 3038-VI, визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив його призначення;

5) вносити подання про позбавлення права виконувати певні види робіт посадової особи об`єкта нагляду до органу, яким таке право надавалося;

6) звертатися до суду з позовами про скасування рішень, прийнятих об`єктами нагляду, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи;

7) зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності (крім документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів), з одночасним поданням позову до суду про скасування такого рішення та подальшим оприлюдненням такої інформації на порталі електронної системи.

Постановою Кабінету Міністрів України № 698 від 19.08.2015р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі Порядок № 698).

Згідно п. 3 Порядку № 698, основними завданнями нагляду є:

1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України Про архітектурну діяльність, органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності;

2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів;

3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Аналіз вищенаведених приписів свідчить про те, що ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" не є суб`єктом містобудування у розумінні наведених норм законодавства, зокрема ст. 41 Закону № 3038-VI, щодо яких здійснюються заходи державного архітектурно-будівельного контролю. Також зазначений орган не є об`єктом нагляду у розумінні приписів ст. 41 Закону № 3038-VI.

Згідно п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 р. (далі Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами ст. 41 Закону № 3038-VI, підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

За змістом п. 7-1 Порядку № 553, з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Комісія здійснює колегіальний розгляд звернень фізичних чи юридичних осіб.

Керівник органу державного архітектурно-будівельного контролю затверджує склад комісії та визначає її чисельність.

До складу комісії входять посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Комісія розглядає звернення протягом десяти робочих днів з дати їх надходження.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

Заявник, замовник та/або їх представники мають право надавати пояснення та подавати додаткові матеріали з питань, зазначених у зверненні, з обов`язковим відображенням відповідної інформації у протоколі.

У разі неявки замовника або його представника після належного їх повідомлення у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту, заява розглядається без його участі.

У разі неявки заявника розгляд заяви переноситься на іншу дату, про що замовник і заявник повідомляються у спосіб, визначений абзацом шостим цього пункту. У разі повторної неявки заява залишається без розгляду.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

На виконання приписів п. 7-1 Порядку № 553 було утворено відповідну комісію Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради щодо розгляду звернень фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності.

Разом з цим, Постановою Кабінету Міністрів України № 303 від 13.03.2022р. «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» визначено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні.

Пунктом 2 вказаної Постанови передбачено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Отже, на період воєнного стану позапланові заходи державного нагляду (контролю) дозволено лише на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України.

Задля реалізації п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України прийнято наказ №424 від 19.05.2023р., яким визначено Департаменту просторового планування територій та архітектури забезпечити: протягом 5 робочих днів від дати отримання звернення від фізичних чи юридичних осіб, органів державного архітектурно-будівельного контролю, правоохоронних органів стосовно необхідності здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) направлення запиту з відповідними матеріалами до ДІАМ для надання письмового обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу (далі обґрунтування для проведення позапланового заходу) або відсутності підстав для нього.

Листом Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 15.05.2023р. № 7028/30/10/23 повідомлено Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про те, що рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду має передувати висновок комісії з рекомендацією органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо необхідності проведення позапланової перевірки на підставі звернення, що повинне містити обґрунтування про наявність загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини. Однак позивач не звертався до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради зі зверненням про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Нове будівництво будівлі побутового обслуговування населення з офісними приміщеннями, магазином та виставковим залом за адресою: Одеська область, Одеський район, Одеська територіальна громада, м. Одеса, вул. Березова, земельна ділянка 1/Люстдорфська дорога, земельна ділянка 55», що свідчить про відсутність визначених законодавством підстав для проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на вказаному об`єкті будівництва.

20.10.2023р. (вх. № 85696/0/7/23) до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України надійшло звернення-заява ОСОБА_1 , в якій останній, зокрема просив зобов`язати Державну інспекцію архітектури та містобудування України у зв`язку з виявленими численними порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил забезпечити у встановленому порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на об`єкті будівництва: «Будівництво 16-ти поверхового житлового комплексу з підземним паркінгом та магазином змішаної торгівлі. Паркінг» (будівля літера Е) за адресою: вул. Люстдорфська дорога, будинок 55-Н, м. Одеса; забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" вимог законодавства у сфері провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками, а саме при проведенні технічної інвентаризації наступних об`єктів (завершення будівництва посвідчене сертифікатами серія ОД № 76 від 06.10.2017р. та серія ОД №63 від 19.01.2020р.); забезпечити проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного нагляду (контролю) щодо перевірки рішень, прийнятих Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради; розглянути питання щодо позбавлення ОСОБА_2 кваліфікаційного сертифіката АЕ №001986.

26.10.2023р. (вих. №10203/30/14-24) Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України направлено звернення ОСОБА_1 №10 від 10.10.2023р. до Державної інспекції архітектури та містобудування України для надання письмового обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний сплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу.

13.12.2023р. (вих. № 10970/03/13-23) Державною інспекцією архітектури та містобудування України повідомлено, що звернення ОСОБА_1 №10 від 10.10.2023р. не містить матеріалів, які свідчать про наявність загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу, про що також було повідомлено заявника листом від 15.12.2023р. (вих. 22498/3010-23).

Враховуючи, що Мінінфраструктури не має повноважень зобов`язувати ДІАМ здійснити проведення заходів державного нагляду (контролю), а надає погодження на здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на виконання вимог Постанови № 303 лише за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави, твердження позивача про те, що Мінінфраструктури не розглянуто його заяву по суті №10 від 10.10.2023р. є безпідставними.

Крім того, позивач просив Мінінфраструктури за результатами заходів архітектурно-будівельного контролю розглянути питання щодо позбавлення ОСОБА_2 кваліфікаційного сертифіката АЕ №001986.

Так, за приписами ст. 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» професійна атестація виконавців робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, проводиться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури. Повноваження щодо проведення професійної атестації можуть бути делеговані саморегулівним організаціям у сфері архітектурної діяльності. Саморегулівна організація набуває делегованих їй повноважень/припиняє виконувати делеговані їй повноваження з дня внесення до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва відомостей про рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури, про делегування таких повноважень/припинення виконання делегованих повноважень.

Згідно п. 3.4 розділу ІІІ Порядку делегування повноважень саморегулівним організаціям у сфері архітектурної діяльності, затвердженого наказом Міністерства

регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 282 від 13.10.2014 р., рішення про делегування повноваження саморегулівній організації приймається відповідним наказом Мінрегіону.

Пунктом 1 наказу Мінрегіону № 71 від 12.05.2022р. «Деякі питання виконання делегованих повноважень» наказано Всеукраїнським громадським організаціям "Гільдія інженерів технічного нагляду за будівництвом об`єктів архітектури", "Асоціація експертів будівельної галузі", "Гільдія проектувальників у будівництві" продовжити виконання делегованих повноважень Мінрегіону щодо проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, під час дії воєнного стану та протягом трьох місяців після його закінчення чи скасування.

За змістом пп. 3, 4 п. 17 Порядку проведення професійної атестації виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 554 від 23 травня 2011 р., рішення про позбавлення виконавця кваліфікаційного сертифіката може бути прийнято Мінінфраструктури або саморегулівною організацією (в разі набуття нею делегованих повноважень) за наявності не менш як однієї з таких підстав: рішення суду, що набрало законної сили, за яким виконавця притягнуто до відповідальності внаслідок неналежного виконання ним робіт (послуг), право виконання яких визначено кваліфікаційним сертифікатом та/або позбавлено права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю; встановлення за результатами заходів архітектурно-будівельного контролю факту вчинення виконавцем двох і більше порушень вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері містобудування, обов`язковість застосування яких встановлено законодавством. Про факт вчинення виконавцем зазначених порушень орган архітектурно-будівельного контролю протягом трьох робочих днів з моменту встановлення такого факту інформує Мінінфраструктури або саморегулівну організацію.

З урахуванням наведених норм чинного законодавства, рішення про позбавлення виконавця кваліфікаційного сертифіката приймається саморегулівною організацією, яка прийняла рішення про видачу кваліфікаційного сертифіката виконавцю окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єктів інфраструктури.

Щодо позовних вимог до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України про визнання недійсним Технічного паспорта на паркінг (будівля літера Е) від 01.10.2019р.; зобов`язання ТОВ "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" виключити з Технічного паспорту на будинок квартирного, секція Г від 01.10.2019р. неіснуючу будівлю літ. Е, суд зазначає, що позивачем не наведено в обґрунтування вказаних позовних вимог жодної норми чинного законодавства, які б передбачали такі повноваження у відповідача. Зазначені вимоги безпідставні, не ґрунтуються на приписах чинного законодавства та не входять до кола повноважень відповідача.

З урахуванням неведеного, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства та встановлених судом обставин, суд дійшов висновку про не обґрунтованість позовних вимог.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) до Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради (65082, м. Одеса, вул. Гоголя, 10; ), Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6; ), Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, м. Київ, б-р. Лесі Українки, 26; ), Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України (01135, м. Київ, пр.-т. Берестейський, 14, ), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Одісей-55» (65088, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, буд. 55-Ж; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "БЮРО ТЕХНІЧНОЇ ІНВЕНТАРИЗАЦІЇ ТА РЕЄСТРАЦІЇ ОБ`ЄКТІВ НЕРУХОМОСТІ" (65026, м. Одеса, вул. Жуковського, 15; ), Товариство з обмеженою відповідальністю "РОСС ІНВЕСТ" (65026, м. Одеса, вул. Гоголя, буд.7, кв. 15А; ) про визнання протиправної бездіяльність та зобов`язати вчинити певні дії - відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів в порядку приписів ст. 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили згідно з приписами ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 27.08.2024 року.

Суддя О.М. Тарасишина

.