Справа № 520/11440/24
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2024-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

27 серпня 2024 року Справа № 520/11440/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Супрун Ю.О. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АНН-23» (вул. Румянцівська, буд. 7, м. Харків, 61028, ) до Державної податкова служба України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04655, ) визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АНН-23» звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 28.03.2024 №10805034/44981614;

- зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України врахувати Таблицю даних платників на додану вартість Товариство з обмеженою відповідальністю «АНН-23» від 13.02.2024 №.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 28.03.2024 №10805034/44981614 є протиправним і піддягає скасуванню.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.05.2024 відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

В зв`язку із здійсненням діяльності Харківським окружним адміністративним судом з відправлення правосуддя в умовах ведення бойових дій на території Харківської міської територіальної громади, яка віднесена до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блокуванні) згідно Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 25.04.2022 № 75 (із змінами), розгляд справи було відтерміновано.

Крім того, на тривалість виготовлення процесуального документу вплинула обставина знаходження судді у відпустці.

Згідно з положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 24.05.2024 від Державної податкової служби України надійшов відзив на адміністративний позов, в обґрунтування обраної правової позиції відповідачем було зазначено, що на момент прийняття рішення від 28.03.2024 № 10805034/44981614 в ДПС були наявні обставини, які унеможливлювали врахування таблиці даних платника податків, поданих позивачем. Вказано, що вимоги позивача є безпідставними та недоведеними, а отже такими, що не підлягають задоволенню.

Також до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 27.05.2024 від Товариства з обмеженою відповідальністю "АНН-23" надійшла відповідь на відзив, в якому представник позивача підтримав позицію, викладену в позовній заяві.

Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "АНН-23", , зареєстровано як суб`єкт господарювання, що підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Основним видом діяльності позивача є 46.17 «Діяльність посередників у торгівлі продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами», іншими видами діяльності, зокрема, є 46.19 «Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту», 73.20 «Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки» (маркетингові послуги), 73.11 «Рекламні агентства».

Так, між ТОВ «АНН-23» (Комісіонер) та ТОВ «ПОСАД РІТЕЙЛ» (далі - Комітент) укладено договір комісії №01103 від 01.10.2023, за умовами якого Комісіонер зобов`язується за Замовленням (дорученням), в інтересах і за рахунок Комітента укласти із третіми особами договори із придбання товарів з ПДВ: продуктів харчування, побутової хімії та інших супутніх товарів, за як найбільш можливо вигідними цінами, у строки передбачені цим Договором, а Комітент - виплатити винагороду, визначену в порядку та на умовах, установлених цим договором. У відносинах з третіми особами Комісіонер діє від свого імені (п. 1.1) .

Товар, придбаний Комісіонером за рахунок Комітента, є власністю останнього. Якщо Сторони не погодять інший строк, у такому разі Комісіонер зобов`язується не пізніше 5 (п`яти) календарних днів із моменту отримання товару від постачальника, передати його Комітенту на складі Комісіонера за адресою: місто Харків, вул. Румянцівська, буд.7 (п. 1.2).

Додатковою угодою від 01.11.2023 до Договору комісії №01103 від 01.10.2023 Сторони дійшли згоди змінити п. 1.2 Договору та викласти його в наступній редакції: Товар, придбаний Комісіонером за рахунок Комітента, є власністю останнього. Якщо Сторони не погодять інший строк, у такому разі Комісіонер зобов`язується не пізніше 5 (п`яти) календарних днів із моменту отримання товару від постачальника, передати його Комітенту на складі Комісіонера за адресами: місто Харків, вул. Румянцівська, буд.7, м. Харків, вул. Калініна Костянтина, буд. 115, м. Харків, вул. Біологічна, 10.

19.10.2023 між ТОВ «АНН-23» (Покупець) та ТОВ «ГЛОБИНСЬКИЙ М`ЯСОКОМБІНАТ» (Постачальник) укладено Договір поставки №1910, за умовами якого постачальник зобов`язується передати у встановлені терміни товар у власність Покупця відповідно до поданого Покупцем замовлення, а Покупець зобов`язується прийняти товар та сплатити його вартість відповідно до умов даного договору.

Згідно з Видатковою накладною № 3093952 від 05.01.2024 Постачальник поставив на адресу ТОВ «АНН-23» товар на суму 89638,90 грн., в тому числі ПДВ 14939,82 грн., що також підтверджується Товарно-транспортною накладною № 3093952 від 05.01.2024.

Позивач зазначає, що на виконання умов Договору №01103 від 01.10.2023 відповідно до замовлення комітента на придбання товару на листопад 2023 на підставі видаткової накладної № 22 від 13.11.2023 ТОВ «АНН-23» поставило на адресу ТОВ «ПОСАД РІТЕЙЛ» товар на суму 1382276,55 грн., в тому числі ПДВ 230379,43 грн..

Відповідно до Звіту комісіонера від 30.11.2023 до Договору комісії №01103 від 01.10.2023 за період з 01.11.2023 по 30.11.2023 Комісіонер придбав у Постачальника за рахунок Комітента Товар на суму 5213785,54 грн., в тому числі ПДВ 868964,26 грн..

Згідно акту наданих послуг № 186 від 30.11.2023 Комісійна винагорода за виконання замовлення Комітента на закупку товару в розмірі 5% від суми закупки, в тому числі ПДВ на підставі договору комісії №01103 від 01.10.2023 за період з 01.11.2023 по 30.11.2023 складає 260689,28 грн., в тому числі ПДВ 43448,21 грн..

В процесі здійснення господарської діяльності відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 11.12.2019 №1165, позивачем сформовано та направлено до ГУ ДПС у Харківській області таблицю даних платника податку на додану вартість від 13.02.2024 № за встановленою формою разом з поясненнями.

Відповідно до рішення комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Харківській області про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 19.02.2024 № 10572912/44981614 контролюючим органом прийнято рішення про врахування таблиці даних ТОВ «АНН-23».

Однак, в подальшому комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України прийнято рішення від 28.03.2024 № 10805034/44981614 про неврахування зазначеної таблиці із зазначенням в якості підстав «отримано податкову інформацію, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність обсягів реалізованого товару до придбаного».

Не погоджуючись із прийнятим відповідачем рішенням, позивач звернулася до суду з даним адміністративним позовом.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

П.201.10 ст. 201 Податкового кодекс України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165 таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Згідно п. 12-16 Порядку № 1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою. У таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України. Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку. Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання. Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з п. 17 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування. У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно п. 19, 20 Порядку № 1165 у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу. Якщо таблиця даних платника податку врахована відповідно до пункту 18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до пункту 15 цього Порядку.

За змістом вказаних норм комісія ДПС України наділена повноваженнями приймати рішення про неврахування таблиці даних платника податку.

Враховуючи приписи п. 17 та 19 Порядку №1165 підставою для неврахування таблиці даних платника податку, яка була раніше врахована, є надходження до контролюючого органу податкової інформації, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації із зазначенням причини такого неврахування.

Судом встановлено, що позивач направив до контролюючого органу Таблицю даних платника податку, при цьому, зазначивши у таблиці коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються (виготовляються) та/або придбаваються (отримуються) товариством.

Таблиця даних зареєстрована у контролюючому органі 13.02.2024 за № , та містить коди товарів за видом діяльності за КВЕД 46.19.

Таблиця була врахована рішенням комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/податкового розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.02.2024 № 10572912/44981614.

Проте рішенням комісії ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 28.03.2024 № 10805034/44981614 не враховано таблицю даних платника податку на додану вартість з підстави: «отримано податкову інформацію, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність обсягів реалізованого товару до придбаного».

Згідно з п. 17 Порядку №1165 у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування. У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Разом з цим, пункт 19 Порядку № 1165 передбачає неврахування таблиці платника податку на додану вартість у разі надходження податкової інформації про надання платником податку недостовірної інформації.

Отже підстава, з якої позивачу відмовлено у врахуванні таблиці платника податку на додану вартість, пунктом 19 Порядку № 1165 не передбачена.

Також суд зазначає, що ані в оскаржуваному рішенні від 28.03.2024 № 10805034/44981614, а ні у відзиві контролюючим органом не наведено обставин, які стали підставою для такого висновку, також не зазначено яка податкова інформація є в розпорядженні податкової служби, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.

Зміст оскаржуваного рішення підтверджує, що в порушення вимог п. 17 Порядку №1165, податковим органом вказано лише: «отримано податкову інформацію, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність обсягів реалізованого товару до придбаного» без зазначення типу операції (придбання/постачання), періоду здійснення господарської операції, коду згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податкового номеру платника податку, задіяного в ризиковій операції, дати включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Тобто, відповідачем не зазначено та не розкрито суті та характеру наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття спірного рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, якими супроводжувались відповідні операції.

З огляду на встановлені обставини справи та норми чинного законодавства суд дійшов висновку, що в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 28.03.2024 № 10805034/44981614.

Таким чином, суд дійшов висновку, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 28.03.2024 № 10805034/44981614 є протиправним та підлягає скасуванню.

Стосовно позовних вимог про зобов`язання податкового органу врахувати Таблицю даних платників на додану вартість Товариство з обмеженою відповідальністю «АНН-23» від 13.02.2024 № , суд зазначає наступне.

Суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення спричиняє негативні наслідки для ведення господарської діяльності ТОВ «АНН-23».

Вирішуючи питання щодо нележаного способу захисту порушеного права позивача, суд виходить із того, що відповідно до п. 22 Порядку 1165, таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

З огляду на вищенаведене, оскаржуване рішення про неврахування Таблиці даних платника податків є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, та оскарження такого рішення контролюючого органу фактично передбачено Порядком 1165.

Таким чином, оскільки оскаржуване по справі рішення є індивідуальним актом у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки під час реєстрації податкової накладної/рахунку коригування, поданих таким платником податків, відтак відповідне рішення підлягає оскарженню у судовому порядку.

Згідно п. 2 Порядку №1165, зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (далі - Державний класифікатор), що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Відповідно до Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Однією з таких умов є: у податковій накладній/розрахунку коригування відображена операція з товаром за кодом згідно з УКТЗЕД та/або послугою за кодом згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, які зазначені у таблиці даних платника податку, врахованій контролюючим органом (підпункт 4 пункту 3 Порядку №1165).

З наведеного (у сукупності) слідує, що неврахування відповідної таблиці даних порушує права платника на безумовну реєстрацію податкової накладної у відповідності до вимог Порядку №1165.

Разом із цим, суд враховує, відповідно до пунктів 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Законом від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР Україна ратифікувала Конвенцію, тим самим взяла на себе зобов`язання гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені в її розділі І (стаття 1 розділу І Конвенції).

Відповідно до вимог статті 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Суд звертає увагу, що Верховний Суд підтримував у своїх постановах правову позицію, висловлену у постанові Верховного Суду України від 16.09.2015 справі №21-1465а15, відповідно до якої спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Крім того, Верховний Суд у своїй практиці неодноразово посилався на те, що «ефективний засіб правового захисту» повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. Винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації не відповідає положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Постанова Великої Палати Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №705/552/15-а, постанови Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №826/14016/16, від 11.02.2019 у справі №2а-204/12).

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача, виходячи із наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, слід змінити спосіб захисту порушеного права та зобов`язати відповідача врахувати Таблицю даних платників на додану вартість Товариство з обмеженою відповідальністю «АНН-23» від 13.02.2024 № .

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, сплачений ТОВ «АНН-23» при поданні адміністративного позову судовий збір у сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 20 копійок підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст.13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АНН-23» (вул. Румянцівська, буд. 7, м. Харків, 61028, ) до Державної податкова служба України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04655, ) визнання протиправним та скасування рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 28.03.2024 № 10805034/44981614.

Зобов`язати Державну податкову службу України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04655, ) врахувати Таблицю даних платників на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «АНН-23» » (вул. Румянцівська, буд. 7, м. Харків, 61028, ) від 13.02.2024 № .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (пл. Львівська, 8, м. Київ, 04655, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АНН-23» (вул. Румянцівська, буд. 7, м. Харків, 61028, ) сплачений судовий збір в сумі 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 20 копійок.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення складено та підписано 27.08.2024.

Суддя Супрун Ю.О.