Справа № 500/4212/24
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/4212/24

26 серпня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Осташа А. В. розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" (далі - Підприємство, ТОВ "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН") звернулося до суду з позовом до Закарпатської митниці, у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів №UA305000/2024/000002/1 від 09.01.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305160/2024/000006.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ним було подано достатньо доказів на підтвердження заявленої митної вартості товару за основним методом. Проте, Закарпатською митницею, всупереч вимогам діючого законодавства, за результатами опрацювання поданих митних декларацій та документів, винесені картки відмови у прийнятті митних декларацій та прийняті рішення про коригування митної вартості товарів. Позивачем наголошувалося, що відповідачем, в оскаржуваних рішеннях не наведено достатніх обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не зазначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Позивач не погоджується із зазначеними у рішеннях доводами митного органу та стверджує, що подані ним документи містять достатньо відомостей, що визначають та підтверджують митну вартість товару.

Позивач вказує, що у відповідача були всі документи, які підтверджували можливість визначити митну вартість товару за ціною договору. Визначення відповідачем митної вартості товару та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою суду від 11.07.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

18.07.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач позовні вимоги заперечує. В обґрунтування своєї позиції наводить положення законодавства, що підлягають до застосування у спірних правовідносинах, та вказує, що митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність всіх відомостей щодо обставин купівлі - продажу, а також, транспортування товару, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного Кодексу. У зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, митним органом прийняті рішення про коригування заявленої митної вартості товару.

Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації. За результатами аналізу цінової інформації, наявної в ЄАІС Держмитслужби, яка ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, встановлено наявність митних оформлень аналогічних товарів, що постачаються згідно зовнішньоекономічних контрактів, де стороною (продавцем) є виробник товарів (OP Papirna s.r.o) за наступними митними деклараціями: № UA102090/2023/001938 від 04.12.2023 з митною вартістю 2,3915 євро/кг (FCA Olsany, перший метод, 2498кг), № UA102090/2023/001828 від 07.11.2023 з митною вартістю 2,2315 євро/кг (FCA Olsany, перший метод, 10694кг), № UA102090/2023/001743 від 23.10.2023 з митною вартістю 2,2231 євро/кг (FCA Olsany, перший метод, 16677кг).

За результатами перевірки документів та відомостей, доданих Позивачем до митної декларації, Відповідачем було прийнято Рішення від 09.01.2024 №UA305000/2023/000002/1 про коригування митної вартості товарів до рівня 2,2231 Євро/кг.

Представник відповідача вказує, що оскаржувані рішення та картка відмови у прийнятті митної декларації прийняті з дотриманням вимог чинного законодавства та обґрунтовано, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Інших заяв по суті спору на адресу суду не надходило.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН", зареєстроване як юридична особа з основним видом економічної діяльності « 12.00 Виробництво тютюнових виробів», що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Для здійснення такого виду діяльності, позивачем у Державній податковій службі України отримано ліцензію на виробництво тютюнових виробів №00007 (термін дії до 30.06.2025).

26.12.2023 між Товариством (покупець) та компанією Avrora Trading- FZCO (продавець, зареєстрованою згідно з законодавством Об`єднаних Арабських Еміратів) укладено контракт №6-2023 на поставку сировини і матеріалів для виробництва тютюнової продукції, до якого вносилися доповнення через укладення додаткових угод.

26.12.2023 між позивачем (покупець) та Компанією Aurora Trading Solutions GmbH, (продавець Республіки Австрія) укладено Контракт про закупівлю №-2023 за умовами якого продавець продає, а покупець купує такі групи товарів: сировину і матеріали для виробництва тютюнової продукції (далі - Товар). Конкретний асортимент товару, його кількість і вартість, вказані у Специфікаціях, що складаються на кожну поставлену партію (пункт 1.2. Контракту).

Сторонами узгоджено, що Специфікація на кожну окрему поставлену партію є невід`ємною частиною даного Договору.

Пунктом 2.1. Контракту сторони обумовили, що ціна на Товар, за взаємною згодою сторін, встановлюється у Євро чи доларах США, яка зазначається в рахунку чи проформі рахунку. Оплата цим Контрактом здійснюється на умовах відстрочки платежу на строк до 365 (триста шістдесят п`ять) календарних днів з моменту оформлення митної декларації, на підставі виставленого продавцем інвойсу. Оплаті за поставлений Товар може бути здійснена будь-яким іншим чином, який передбачений чинним законодавством України та не суперечить законодавству ОАЕ (зарахування зустрічних вимог/переведення боргу тощо) (пункт 3.7. Контракту).

Згідно пункту 4.5. Контракту, поставка товару здійснюється на умовах поставки, зазначених в Специфікаціях до Контракту (ІНКОТЕРМС 2010).

З урахуванням вказаних умов договору, сторонами складено та підписано Cпецифікацію №202401-007 від 08.01.2024 як невід`ємну частину Контракту відповідно до якої визначено найменування та кількість закупленого товару, а також умови поставки, а саме: FCA, Шаторальяухей, Угорщина. Продавцем виставлено рахунок №202401-007 від 08.01.2024.

З урахуванням умов Контракту про закупівлю №6-2023 та Специфікації до нього №202401-007 від 088.01.2024, позивачу на умовах поставки FCA, Шаторальяухей, Угорщина, відповідно до Правил Інкотермс 2010, поставлено товар, а саме: папір цигарковий 26.50мм*6000м*25гр/м*100Си у кількості 9125.00 кг за ціною 1,62 Євро за кг та папір цигарковий 26.50мм*6000м*25гр/м*80Си у кількості 4990.00 кг за ціною 1,60 Євро за кг, загальною вартістю 22 766.50 Євро.

Для здійснення митного оформлення товару та підтвердження заявленої у митній декларації митної вартості, ним подано 09.01.2024 до митниці, електронну митну декларацію №24UA305160/2024/000568U4.

До МД, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44, уповноваженою особою позивача до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист №б/н від 08.01.2024; рахунок-фактура №202401-007 від 08.01.2024, автотранспортна накладна №2024/12266 від 08.01.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №18 від 08.01.2024; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001-3021, 3023) №KV/2024/0021 від 08.01.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №6-2023 від 26.12.2023; специфікація по кожному товару від 15.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) Специфікація 202401-007 від 08.01.2024; договір про надання послуг митного брокера №25/04/23 від 25.04.2023, договір про перевезення №01/2023 від 19.04.2023; ліцензія на право виробництва підакцизних товарів (крім виробництва нафтопродуктів) №00007 від 26.10.2023; копія митної декларації країни відправлення №23HU4110202C0CD84 від 08.01.2024.

Під час здійснення митного контролю за МД №UA305160/2023/036909 від 07.11.2023 відповідачем направлено уповноваженій особі декларанта електронне повідомлення-вимогу про надання додаткових документів.

Уповноваженою особою декларанта у відповідь надано Закарпатській митниці лист - відповідь від 09.01.2024 про те, що покупець не має жодних прямих угод з продавцем та відправником товару. Щодо питання підтвердження ціни товару, то тут, ціна яка вказана в інвойсі KV/2024/0021 від 08.01.2024 є значно нижчою за ціну вказану в інвойсі 202401-007 від 08.01.2024, по якій ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" купляє від продавця. Ціна яка відображена в ексопртній декларації є статистичною вартістю країни експортера, а не фактурною. Вказують, що так як ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" не має прямих контрактів з виробником товару OP Papima s.r.o, тому вартість аналогічних товарів від виробника їм невідома, як і умови формування ціни по кожному окремому контракту від виробника для українських контрагентів.

У подальшому за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою відповідача прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2024/000002/1 від 09.01.2024, у гр. 33 якого зазначено, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, заявлена декларантом митна вартість не може бути визнана з наступних причин: 1) подані декларантом основні документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 2) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у статті 58 МК України в частині достовірності відомостей, що підтверджують числові значення (складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягала сплаті; 3) надані декларантом на запит митного органу додаткові документи не містять достатніх відомостей для визнання заявленої митної вартості.

За результатами розгляду наданих для підтвердження митної вартості документів встановлено наступне.

Згідно автотранспортної накладної CMR від 08.01.2024 року № 2024/12266 (далі-CMR) відправником вантажу (графа 1) являється угорська компанія Continental Dohanyipari Zrt., а отримувачем (графа 2) ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН", однак жодних комерційних документів чи договорів між ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" та Continental Dohanyipari Zrt. до митного оформлення не подано.

Відповідно до поданих документів, Continental Dohanyipari Zrt. продає товар AVRORA TRADING-FZCO (інвойс № KV/2024/0021 від 08.01.2024), a ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" купує даний товар від AVRORA TRADING-FZCO (інвойс № 202401-007 від 08.01.2024), тому не можливо встановити, на якій юридичній підставі Continental Dohanyipari Zrt відправляє вантаж ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН", що може свідчити про наявність інших комерційних угод між відправником та отримувачем, які можуть мати безпосередній вплив на правильність визначення митної вартості товару.

Водночас, загальна вартість товарів в інвойсах № KV/2024/0021 від 08.01.2024 та 202401-007 від 08.01.2024 відрізняється. Так само вона відрізняється від вартості, вказаної в експортній декларації, в перерахунку з угорських форинтів в Євро за курсом, вказаним в інвойсі KV/2024/0021 від 08.01.2024. При цьому слід зазначити, що як в експортній декларації, так і в CMR в якості основного комерційного інвойса (рахунка-фактури) вказаний тільки інвойс № KV/2024/0021 від 08.01.2024, а інвойс № 202401-007 від 08.01.2024 не згадується в жодних документах. Крім того, за результатами аналізу цінової інформації, наявної у ЄАІС ДМСУ щодо імпортованих товарів, митне оформлення яких вже завершено, заявлена митна вартість товару за посередницьким контрактом є значно нижчою від раніше визнаних митними органами митних вартостей аналогічних/подібних товарів за контрактами, укладеними, безпосередньо з виробником товару (OP Papima s.r.o).

В оскаржуваному рішенні митний орган зазначив, що такі розбіжності призводять до обґрунтованих сумнівів у достовірності умов поставки, заявленої митної вартості товару та її складових, перевірити які на підставі поданих документів не виявляється можливим.

З урахуванням зазначеного вище, надані до митного оформлення документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, та не містять всіх відомостей щодо складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті, у зв`язку з чим направлено запит про необхідність подання (за наявності) додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; інші додаткові документи за бажанням декларанта, що підтверджують митну вартість товару.

Митний орган зазначив про отримання листа від 09.01.2024 від декларанта позивача у відповідь на запит, проте вважав, що таке пояснення не спростовує сумнівів щодо правильності застосування умов поставки. Такі впливають на митну вартість товару, за поданими документами неможливо здійснити перевірку правильності числового значення заявленої митної вартості товару.

Відповідачем застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

За результатами аналізу цінової інформації, наявної в ЄАІС Держмитслужби, яка ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, встановлено наявність митних оформлень аналогічних товарів, що постачаються згідно зовнішньоекономічних контрактів, де стороною (продавцем) є виробник товарів компанія OP Papirna s.r.o за № UA UA102090/2023/001938 від 04.12.2023 з митною вартістю 2,3915Євро за кг, № UA102090/2023/001828 від 07.11.2023 з митною вартістю 2,2315 Євро; за кг, № UA102090/2023/001743 від 23.10.2023 з митною вартістю 2,2231 Євро за кг. Із урахуванням меншої з наявних вартостей, при визначенні числового значення митної вартості за основу взята цінова інформація згідно митної (декларації №UA102090/2023/001743 від 23.10.2023 року. Отже, митна вартість товару, визначена за резервним методом, становить: 2,2231 Євро/кг *14115кг = 31 379,0565 Євро).

Закарпатською митницею одночасно з рішенням про коригування митної вартості товарів №UA305000/2024/000002/1 від 09.01.2024 прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305160/2024/000006.

Позивач, з метою випуску товару у вільний обіг скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України, та подав митному органу нову митну декларацію, сплативши суму митних платежів згідно із заявленою митною вартістю.

Водночас, із відмовою відповідача у прийнятті первинної митної декларації та проведеному коригуванні митної вартості товару, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Визначаючись щодо позовних вимог, суд виходить з того, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України №2747-IV від 06.07.2005 (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень слідує, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Підтверджуючими документами про вартість товару є зовнішньоекономічний контракт та рахунок-фактура (інвойс).

На виконання пункту 2 частини другої статті 53 МК України позивачем представлено контракт №6-2023 від 26.12.2023 про поставку сировини і матеріалів для виробництва тютюнової продукції, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Маршалл Файнест Тобакко Юкрейн" (покупець) зареєстрованим в Україні та Компанією Avrora Trading (продавець) зареєстрованим у Об`єднаних Арабських Еміратах, специфікацію №202401-007 від 08.01.2024.

Відповідно до специфікації до цього контракту позивачу поставлено такий товар:

папір цигарковий 26.50мм*6000м*25гр/м*100Си у кількості 9125.00 кг за ціною 1,62 Євро за кг та папір цигарковий 26.50мм*6000м*25гр/м*80Си у кількості 4990.00 кг за ціною 1,60 Євро за кг, загальною вартістю 22 766.50 Євро.

Документи на підтвердження заявленої митної вартості подані відповідно до тих, що визначені у частині другій статті 53 МК України, а саме:

контракт №6-2023 від 26.12.2023 р., специфікація №202401-007 від 08.01.2024 р. до Контракту - на виконання пункту 2 вказаної норми;

рахунок Aurora Trading - FZCO до ТОВ «МФТЮ» №202401-007 від 08.01.2024 р. - на виконання пункту 3 частини другої статті 53 МК України;

документи стосовно оплати товару (як передбачає пункт 4 частини другої статті 53 МК України) не подавалися, бо відповідно до умов контракту визначено відстрочення платежу;

інші платіжні документи згідно з пунктом 5 частини другої статті 53 МК України - інвойс виробника Continental Dohanyipari Zrt. №KV/2024/0021 від 08.01.2024;

витрати на транспортування включені у вартість товару, документи щодо витрат на транспортування не надавались - щодо пункту 6 частини другої статті 53 МК України;

На підтвердження витрат на транспортування з Угорщини до с. Острів подавався Договір перевезення вантажу №01/2023 від 19.04.2023 р., рахунок на оплату №18 від 0801.2024 р., довідка №18 від 08.01.2024 р. - відповідно до п. 6. 4.2. ст. 53 МКУ «транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів»;

ліцензія на виробництво тютюнових виробів реєстраційний номер №00007 від 30.06.2020 - на виконання пункту 7 частини другої статті 53 МК України;

страхування товару не здійснювалось, документи не надавались на виконання пункту 8 частини другої статті 53 МК України.

Декларантом позивача також надавалися до митного органу пакувальний лист від 08.01.2024; список ваги від 08.01.2024; специфікації на кожний товар від 15.08.2023; коносамент MRN 24HU4110202C0CD84 від 08.01.2024; автотранспортна накладна (CMR) за №2024/12266 від 08.01.2024 як додаткові документи на підтвердження заявленої митної вартості відповідно до частини третьої статті 53 МК України.

У рахунку-інвойсі №202401-007 від 08.01.2024 визначено ідентифікаційні ознаки товару, ціну за одиницю, кількість, вартість, зокрема вказано на два найменування товару - паперу цигаркового з різним описом матеріалу в кількості та по ціні, що відповідає обсягам та вартості, вказаних у специфікації на загальну вартість 22 766.50 Євро.

Щодо відмінностей у загальній вартості товарів в інвойсах № KV/2024/0021 від 08.01.2024 та 202401-007 від 08.01.2024, суд зазначає наступне.

відрізняється. Так само вона відрізняється від вартості, вказаної в експортній декларації, в перерахунку з угорських форинтів в Євро за курсом, вказаним в інвойсі KV/2024/0021 від 08.01.2024.

Суд враховує, що, рахунок - проформа у міжнародній комерційній практиці - це документ, що надається продавцем покупцеві та містить перелік товарів, їх кількість і ціну, за якою вони поставлені покупцеві, формальні особливості товару (колір, вага ті інші), умови поставки і відомості про відправника та одержувача. Проформа-інвойс - це попередній інвойс. Він існує для узгодження ціни, обсягу поставки тощо і тільки після його затвердження складається комерційний інвойс. Різниця виставленого комерційного рахунку, може коливатися як в більшу так і в меншу сторону.

Фактично комерційний рахунок є розрахунково-платіжним документом, що передбачає тільки виставлення певних сум до оплати покупцям за товари, що поставляються (або вже фактично поставлені) чи послуги, що надаються (або фактично надані) Тому, в комерційному рахунку №6470 від 07.06.2024, зазначено які саме товари чи послуги надані клієнту та яку оплату він зобов`язаний здійснити за виконані послуги чи надані товари, в комерційному інвойсі вказана інформація щодо формування його на підставі проформи (замовлення) №VR025334, а різницю сум покупець сплачує при оплаті наступних замовлень.

При цьому, вказані обставини не свідчать про не підтвердження митної вартості товарів, оскільки ціни за одиницю товарів відповідають загальній вартості поставки та були незмінними в процесі господарських відносин, а різниця у вазі поставки зумовлена збільшенням обсягів поставки товарів

Заявлена декларантом вартість товару за ціною договору підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Стосовно підстав, які митний орган вказує в оскаржуваному рішенні, то сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості товару зводяться до того, що відповідно до Специфікації №202401-007 від 08.01.2024 до контракту №6-2023 від 26.12.2023 товар поставляється на умовах поставки FCA, Шаторальяухей, Угорщина. Контракт (договір купівлі-продажу) укладено між компанією Avrora Trading- FZCO та українським підприємством ТОВ "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККР ЮКРЕЙН". Згідно автотранспортної накладної CMR від 08.01.2024 року № 2024/12266 (далі-CMR) відправником вантажу (графа 1) являється угорська компанія Continental Dohanyipari Zrt., а отримувачем (графа 2) ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН", однак жодних комерційних документів чи договорів між ТОВ "МАРШАЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" та Continental Dohanyipari Zrt. до митного оформлення не подано.

З цього приводу суд бере до уваги пояснення позивача, а також ті, що подавалися до митного органу декларантом позивача про те, що всі підтверджуючі документи, по даному товару, були надані саме на підтвердження ціни товару з включенням до неї всіх супутніх витрат. Даний товар було придбано відповідно до умов контракту №6-2023 від 26.12.2023 у продавця Компанією Avrora Trading- FZCO на підставі підписаної сторонами специфікації. Avrora Trading- FZCO 08.01.2024 виставила рахунок №202401-007 у якому чітко зазначено, що вантажовідправник є Continental Dohanyipari Zrt.. Далі, Позивач на підтвердження митної вартості товару подав інвойс №КV/2024/0021 від 08.01.2024, де зазначено, що вантажовідправником є Continental Dohanyipari Zrt., а вантажоодержувачем є ТОВ «МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАКО ЮКРЕН».

Згідно з виставленими рахунками Continental Dohanyipari Zrt. до Avrora Trading- FZCO (ОАЕ) можливо відстежити, що адреса доставки зазначена саме Позивача. Тобто, у наданих до митного оформлення документах можливо чітко відстежити та встановити на якій юридичній підставі Continental Dohanyipari Zrt. відправляє вантаж до Позивача. Також, Позивач зазначає, що не має прямого контракту з вантажовідправником товару.

Отже, заявлена декларантом вартість товару за ціною договору підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митними деклараціями, а також додатково подані документи, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.

При цьому суд враховує, що відповідно до умов Контракту №6-2023 від 26.12.2023 про поставку сировини і матеріалів для виробництва тютюнової продукції, сторонами обумовлено порядок оплати на умовах відстрочки платежу на строк 365 календарних днів, з огляду на що, підстави надання банківських платіжних документів митному органу відсутні.

Також, відповідно до умов Контракту №6-2023 від 26.12.2023 (пункту 4.5. Контракту), поставка товару здійснюється на умовах поставки, зазначених в Специфікаціях до Контракту (ІНКОТЕРМС 2010).

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що при розгляді цієї справи не встановлено у документах, які подані декларантом до митного оформлення ознак підробки чи відсутності у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд зазначає, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).

При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

Водночас, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.09.2020 у справі №815/4686/16.

Відповідачем не взято до уваги приписи ст.8 МК України, якою передбачено принцип презумпції невинуватості. Декларантом не було допущено систематичних порушень, а помилка суто механічна та її допущення не впливає на числове визначення митної вартості товару заявленого до митного оформлення. Крім того, відповідачем не доведено ознак підробки в зазначених документах.

Щодо мотивів відповідача про те, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі №814/1888/16, від 24.12.2020 у справі №820/7316/15 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 821/411/18 зазначив про те, що доводи Митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі №420/4820/19, від 25.02.2021 у справі №810/3295/17, від 23.11.2022 у справі №810/2547/17).

Наведені обставини, встановлені у цій справі, дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у МД, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.

Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Крім того, суд зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин позовна вимога позивача про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2023/000002/1 від 09.01.2024 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Зважаючи на те, що суд дійшов висновку про скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2024/000002/1 від 09.01.2024, то позовна вимога про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та картку відмови №UA305160/2024/000006, також підлягає задоволенню.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Як визначено частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно платіжної інструкції №89 від 08.07.2024 позивачем за подання до суду відповідного позову сплачено 6056,00 грн. судового збору.

Отже, до стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці на користь позивача підлягають судові витрати зі сплати судового збору в сумі 6056,00 грн.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці про коригування митної вартості товарів № UA305000/2024/000002/1 від 09.01.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації. митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305160/2024/000006.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці в користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 6056 (шість тисяч п`ятдесят шість) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 26 серпня 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "МАРШАЛЛ ФАЙНЕСТ ТОБАККО ЮКРЕЙН" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Промислова, 1, літера 4, офіс 3-7,с. Острів,Тернопільська обл., Тернопільський р-н,47728 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43264239 );

відповідач:

- Закарпатська митниця (місцезнаходження/місце проживання: вул. Собранецька, 20,м. Ужгород,Ужгородський р-н, Закарпатська обл.,88000 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43985560 );

Головуючий суддя Осташ А.В.