Справа № 440/7449/24
Суддя: С.О. Удовіченко
Дата ухвалення: 2024-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 серпня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/7449/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Удовіченко С.О. розглянувши у письмовому провадженні заяву представника Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_1 в якій просить:

Визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_2 (ідентиф. код юридичної особи НОМЕР_3 ) щодо нарахування та дії військової частини НОМЕР_1 (ідентиф. код юридичної особи НОМЕР_4 ) щодо виплати з 03.10.2023 по 28.01.2024 розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 з визначенням його посадового окладу, окладу за військовим званням виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018 у розмірі 1762 гри., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб».

Зобов`язати військову частину НОМЕР_2 (ідентиф. код юридичної особи НОМЕР_3 ) нарахувати та військову частину НОМЕР_1 (ідентиф. код юридичної особи НОМЕР_4 ) виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення за період з 03.10.2023 по 28.01.2024, визначивши розміри його посадового окладу та окладу за військовим званням, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2023 та 01.01.2024, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14, до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням всіх щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, що визначені з розміру посадового окладу, окладу за військовим званням, виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 01.01.2023 та 01.01.2024, та раніше проведених виплат.

10.07.2024 представник Військової частини НОМЕР_1 через систему "Електронний суд" звернувся до суду із заявою, в якій просить суд залишити адміністративний ОСОБА_2 до Військової частини НОМЕР_2 , Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії без розгляду. В обґрунтування заяви зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до суду.

Розглянувши заяву представника відповідача та матеріали адміністративної справи, суд дійшов такого висновку.

Норми КАС України передбачають можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Водночас у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати (грошового забезпечення) у разі порушення законодавства про оплату праці.

Умови проходження більшості видів публічної служби, зокрема й у питаннях щодо оплати праці, регулюються як спеціальним законодавством, так і загальними нормами трудового законодавства, тобто нормами законодавства про працю. Перебування особи на публічній службі є однією із форм реалізації закріпленого в статті 43 Конституції України права на працю.

Отож для визначення строку звернення до суду з цим позовом слід врахувати приписи статті 233 Кодексу законів про працю України (надалі - КЗпП України).

Такий підхід відповідає висновку Верховного Суду, наведеному у постановах від 03.08.2023 у справі №280/6779/22, від 08.05.2024 у справі №600/4133/22-а.

Частиною другою статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній на початок виникнення спірних відносин - 01.01.2020) було передбачено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у такій редакції:

Згідно з частиною першою статті 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати.

Доводи представника відповідача про те, що зазначені вище приписи статті 116 КЗпП України не поширюються на військовослужбовців суд визнає помилковими з огляду на наведений вище висновок Верховного Суду щодо поширення на спірні відносини положень статті 233 КЗпП України, у частині другій якої міститься бланкетна норма про необхідність вручення працівнику про звільнення письмового повідомлення у порядку, передбаченому статтею 116 КЗпП України.

Представник відповідача не довів належними та допустимими доказами факт ознайомлення позивача з розміром його грошового забезпечення та порядком його обчислення (шляхом надання розрахункових листів, письмових повідомлень тощо).

Крім того, ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2024 визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено позивачу такий строк.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

А тому у задоволенні заяви представника відповідача належить відмовити.

Керуючись статтями 2, 5, 44, 118, 121, 122, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду адміністративного позову у справі №440/7449/24 - залишити без задоволення.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Удовіченко