Справа № 363/4232/24
Суддя: Чірков Г. Є.
Дата ухвалення: 2024-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"23" серпня 2024 р. Справа № 363/4232/24
УХВАЛА

23 серпня 2024 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Чірков Г.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції та капрала поліції Турницької Ірини Василівни, про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення ц сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,

встановив:

пред`явлену позовну заяву слід залишити без руху, виходячи з такого.

Як убачається з позову та доданих до нього матеріалів, позовну заяву подано без дотримання вимог ст. 160 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі №543/775/17, відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), сформулювала правову позицію, відповідно до якої особи, стосовно яких ухвалено рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору у розумінні Закону України «Про судовий збір», а у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач та відповідач як рівноправні сторони в адміністративній справі мають право оскаржити це рішення в апеляційному порядку і вказаний Закон винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду у цій справі звернула увагу, що відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду Касаційного адміністративного суду від 16 серпня 2023 року по справі № 212/3575/22 провадження № К/990/10487/23.

Крім того, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення, як і в інших справах щодо накладення адміністративного стягнення - судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. (ВС КАС справа № 212/3575/22 від 16.08.2023 року)

Велика Палата Верховного Суду вказала, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік», у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 01 січня 2024 року, становить 3 028грн., а відтак, ОСОБА_1 необхідно подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Разом з тим, належним чином завірену копію постанови поліцейського 1 взводу 1 роти 1 батальйону БПП з обслуговування Хмільницького району УПП у Вінницькій області, серія ЕНА №2782947 від 08 серпня 2024 року, яку просить скасувати позивач, до позову не долучено.

Крім того, згідно правової позиції, викладеної у постанові КАС ВС від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а, відповідачем у справах про оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Згідно правової позиції, викладеної у постанові КАС ВС від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16-а, посадова особа органу, який є суб`єктом владних повноважень не може виступати самостійним відповідачем у справах про оскарження рішення такого органу. Належним відповідачем у таких справах є саме відповідний орган на якого покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 222 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції (поліцейські) при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів Національної поліції, тому належним відповідачем у справі щодо оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху повинен бути відповідний орган Національної поліції.

З наведеної норми випливає, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення до адміністративної відповідальності, є відповідний орган в особі конкретної посадової особи.

Разом з тим, в порушення зазначених вище вимог, відповідачем у позові окрім Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції також зазначено капрала поліції ОСОБА_2 , яка не може виступати відповідачем у цій справі згідно викладених вище правових висновків.

Таким чином позивачу слід усунути вказані вище недоліки заяви, шляхом подання уточненої позовної заяви із належним визначенням процесуального становища осіб у справі, належним чином завіреної копії поліцейського 1 взводу 1 роти 1 батальйону БПП з обслуговування Хмільницького району УПП у Вінницькій області, серія ЕНА №2782947 від 08 серпня 2024 року, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору в розмірі 605 грн. 60 коп.

Відтак, відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 160 і 161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України,

ухвалив:

позовну заяву залишити без руху.

Для усунення зазначених недоліків надати строк не пізніше 10 днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя