Справа № 320/39714/24
Суддя: Жук Р.В.
Дата ухвалення: 2024-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2024 року м. Київ № 320/39714/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Жука Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за заявою Головне управління ДПС у Київській області

до Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю

"Маркет"

про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за

рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі,-

ВСТАНОВИВ :

І. Зміст позовних вимог.

Головне управління ДПС у Київській області звернулося до Київського окружного адміністративного суду із заявою до Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет", в якому заявник просить суд постановити рішення про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за рахунок майна платника податків МП ТОВ "Маркет" (), що перебуває у податковій заставі.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що станом на 20.08.2024 за відповідачем рахується податковий борг на загальну суму 207 658,62 гривні, а саме: з податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства у сумі 2023,72 грн; з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у сумі 2,55 грн; орендній платі з юридичних осіб у сумі 205 632,35 грн.

Заявником вживались заходи щодо погашення податкової заборгованості, в тому числі звертався до суду з позовом про стягнення боргу, надсилалась податкова вимога. Також було складено акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, направлено до банківських установ, що обслуговують відповідача платіжні інструкції для стягнення податкового боргу, але всі вони були повернуті без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках.

Відповідач своїм правом на подання відзиву не скористався.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за заявою Головне управління ДПС у Київській області до Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет", в якому заявник просить суд постановити рішення про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за рахунок майна платника податків МП ТОВ "Маркет" (), що перебуває у податковій заставі та призначено судове засідання на 22.08.2024. Зобов`язано позивача невідкладно, до початку судового засідання, подати до суду: довідку про суму податкового боргу Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет" станом на день розгляду заяви; докази повідомлення відповідача про судове засідання призначене на 22.08.2024 о 12:30 год.

Вказану ухвалу доставлено засобами електронного зв`язку до електронного кабінету відповідача 21.08.2024, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

21.08.2024 секретарем судового засідання було здійснено спроби повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та про призначення судового засідання телефонограмою, проте за номером вказаним в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутній зв`язок з відповідачем.

У судове засідання 22.08.2024 сторони не з`явились представник позивача подав клопотання з проханням розглянути заяву у порядку письмового провадження, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Також представник позивача подав документи на вимогу ухвали суду від 21.08.2024, разом із доказами повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі та призначення судового засідання.

Відповідач в судове засідання не з`явився, відзив на позов не подав.

Відповідно до підпункту 1 частини 3 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Суд вважає за необхідне розглянути заяву позивача в порядку письмового провадження.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Мале підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет" () зареєстроване в органах державної реєстрації як суб`єкт господарської діяльності, є платником податків та перебуває на податковому обліку Головного управління ДПС у Київській області.

Станом на 22.08.2024 за відповідачем рахується податковий борг на загальну суму 207 658,62 гривні.

Відповідно до Розрахунку податкового боргу, сформованого на підставі даних ІКС «Податковий блок», податковий борг у сумі на загальну суму 207 658,62 гривні, а саме: з податку на прибуток підприємств, який сплачують інші підприємства у сумі 2023,72 грн; з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) у сумі 2,55 грн; орендній платі з юридичних осіб у сумі 205 632,35 грн

Податковим органом до відповідача направлялася податкова вимога від 14.04.2014 №245-25. Податковий борг відповідача з моменту направлення податкової вимоги не переривався, а отже податкова вимога не відкликана.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 30.11.2016 по справі №810/3278/16 адміністративний позов Києво-Святошинської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області - задоволено. Стягнуто з Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет" () на користь Державного бюджету України податковий борг у сумі 179 508 (сто сімдесят дев`ять тисяч п`ятсот вісім) грн. 83 коп.

Вказане рішення набрало законної сили 28.12.2016.

Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення про опис майна МП ТОВ "Маркет" у податкову заставу від 20.01.2023 №1311/6/10-36-13-05, на підставі якого описано майно в податкову заставу, про що складено відповідні акти.

Податкова застава зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 23.01.2023, номер запису №49039917.

На час розгляду справи в суді відсутні докази оскарження чи скасування актів опису майна в установленому порядку.

Головне управління ДПС у Київській області також зверталося до суду з позовами про стягнення боргу з відповідача.

Крім того, податковим органом було направлено до банківських установ, що обслуговують МП ТОВ "Маркет" платіжні інструкції про стягнення сум боргу з грошових коштів, які знаходяться на рахунках підприємства.

Означені платіжні інструкції були повернуті на адресу позивача, про що складено акт 20.08.2024.

З огляду на викладене Головне управління ДПС у Київській області звернулось із заявою про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі до суду.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, суд зазначає таке.

Відповідно до пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України), податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Згідно з п. 87.2 ст. 87 ПК України джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пунктів 88.1, 88.2 ст. 88 ПК України, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу. Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

Статтею 89 ПК України встановлено, що право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу; у випадку, визначеному в пункті 100.11 статті 100 цього Кодексу, - з дня укладання договору про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань (пункт 89.1).

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно (пункт 89.2).

Майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (пункт 89.3).

Приписами пункту 95.1 статті 95 ПК України визначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно з пунктом 95.3 статті 95 ПК України, стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

З аналізу вказаних норм вбачається, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, а рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду.

Водночас, обов`язковими умовами (обставинами), наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у податкового органу права на звернення до суду із таким позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків у податковій заставі.

Відтак, лише сукупність вказаних обставин наділяє податковий орган правом на звернення до суду про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Аналогічну за змістом правову позицію висловлено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24.04.2020 у справі №822/1262/17, від 15.04.2020 у справі №1340/3692/18, від 22.01.2020 у справі №826/12587/17.

З огляду на наведені правові норми, вбачається, що підставою для звернення до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, є здійснення контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, недостатність таких коштів та перебування майна платника податків у податковій заставі. При цьому у разі зміни розміру податкового боргу платника податку положення Податкового кодексу України не зобов`язують контролюючий орган проводити всю законодавчо встановлену процедуру погашення податкового богу щодо кожного випадку такої зміни.

Матеріалами справи підтверджується, що контролюючим органом з метою виконання рішень суду та стягнення у дохід держави сум податкового боргу з відповідача, до банківських установ, що обслуговують відповідача, направлялися платіжні інструкції, але всі вони були повернуті без виконання у зв`язку з тим, що кошти на рахунках платника відсутні.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 283 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням податкових та митних органів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Враховуючи викладене та з огляду на наявність у відповідача несплаченого податкового боргу в розмірі 207 658,62 грн, відсутність коштів на рахунках відповідача у банках, наявність у відповідача майна, яке перебуває у податковій заставі, та оскільки вжиті заявником заходи щодо погашення податкового боргу відповідача позитивних результатів не дали, суд доходить висновку, що заява Головного управління ДПС у Київській області про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу МП ТОВ "Маркет" за рахунок коштів отриманих від продажу майна, що перебуває у податковій заставі, підлягає задоволенню.

VI. Судові витрати.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За правилами ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Позивач не заявляв клопотань щодо стягнення таких витрат.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Київській області - задовольнити у повному обсязі.

Надати дозвіл Головному управлінню ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-А, код ЄДРПОУ ВП 44096797) на погашення усієї суми податкового боргу Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю "Маркет" (08623, Київська обл., Фастівський р-н, с-ще Калинівка, вул. Калинова, буд. 26-А, ) за рахунок коштів отриманих від продажу майна, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду підлягає негайному виконанню.

Рішення суду може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Подання апеляційної скарги на рішення суду не перешкоджає його виконанню.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Жук Р.В.