Справа № 520/31851/23
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2024-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Харків

26.08.2024 р. справа №520/31851/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сліденка А.В., за участю секретаря судового засідання - Стрєлки О.В., представника позивача - Шелушина Д.І., представника відповідача - Головаш П.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "АЛЕКС БУДЛОГІСТІК" до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.08.2023 року №8,

встановив:

Позивач у порядку адміністративного судочинства заявив вимогу про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №8 від 16.08.2023р. про зменшення розміру від`ємного значення уми податку на додану вартість в сумі 364.807,00 грн.

Аргументуючи ці вимоги зазначив, що показник відображеного у декларації з ПДВ за звітний податковий період квітень 2023р. відємного значення у розмірі 364.807,00грн. був правомірно підсумково сформований починаючи зі звітного податкового періоду жовтень 2021р. У ході проведення заходу податкового контролю субєкт владних повноважень фактично відмовився від дослідження наданих платником податків документів. Наполягав на невідповідності закону оскарженого податкового повідомлення рішення.

Відповідач із поданим позовом не погодився.

Аргументуючи заперечення проти позову зазначив, що за попередній до звітного податкового періоду квітень 2023р., яким є березень 2023р., заявник не мав ані суми, відмінного від нульового значення показника податкових зобовязань з ПДВ, ані суми, відмінного від нульового значення показника податкового кредиту з ПДВ, ані суми, відмінного від нульового значення показника від`ємного значення з ПДВ саме поточного звітного податкового періоду (ані сукупності попередніх звітних податкових періодів), а тому не набув права на включення до податкової декларації з ПДВ - звітного податкового періоду квітень 2023р. показника суми неіснуючого відємного значення у розмірі 364.807,00грн.

Суд, вивчивши доводи позову і заперечень проти позову, а також інших долучених до справи процесуальних документів сторін, заслухавши представників сторін, повно виконавши процесуальний обов`язок із збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, з`ясувавши обставини фактичної дійсності, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Установлені обставини спору полягають у наступному.

Заявник є резидентом України - юридичною особою приватного права, обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань під реєстраційним кодом 42951813, набув правового статусу платника податку на додану вартість; на обліку у якості платника ПДВ знаходиться в установі відповідача; вказані обставини сторонами по справі не заперечується.

У спірних правовідносинах заявник склав і подав до контролюючого органу податкову декларацію з ПДВ за звітний податковий період квітень 2023р., де зазначив обсяг податкових зобовязань « 0,00грн.»; обсяг відємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду значення рядка 21 попереднього звітного податкового періоду « 364.807,00грн.»; обсяг податкового кредиту з ПДВ « 364.807,00грн.»; обсяг відємного значення різниці між сумою податкового зобовязання та сумою податкового кредиту поточного звітного податкового періоду « 364.807,00грн.».

25.06.2023р. відповідачем відносно заявника було видано наказ №2562-П від 20.06.2023р. про призначення позапланової виїзної перевірки з питання дотримання податкового законодавства при декларуванні за квітень 2023р. відємного значення з ПДВ.

Результати проведеної перевірки були оформлені актом від 04.07.2023р. №20668/20-40-07-18-05/42951813 (далі за текстом Акт №20668).

У тексті Акту №20668 субєктом владних повноважень викладені власні судження про вчинення позивачем низки податкових правопорушень, а саме: п.44.1 ст.44, п.44.3 ст.44, п.85.2 ст.85, п.п. «а» п.198.1 ст.198, п.198.2 ст.198, п.198.3 ст.198, п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України за рахунок безпідставного включення до складу податкового кредиту з ПДВ звітного податкового періоду - квітень 2023р. від"ємного значення з ПДВ попереднього звітного податкового періоду - березень 2023р. у сумі « 364.807,00грн.», позаяк у звітному податковому періоді березень 2023р. осяг податкових зобовязань з ПДВ дорівнював значенню « 0,00грн.», обсяг податкового кредиту з ПДВ дорівнював значенню « 0,00грн.», а тому і обсяг відємного значення з ПДВ березня 2023р. як попереднього до квітня 2023р. звітного податкового періоду з ПДВ не може бути вищим за показник « 0,00грн.».

16.08.2023р. із посиланням на Акт №20668 відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №8 від 16.08.2023р. про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість в сумі 364.807,00 грн.

На виконання вимог ч.4 ст.9 КАС України з метою з`ясування обєктивної істини у спорі з власної ініціативи безвідносно до правових позицій сторін та процесуальної поведінки учасників спору судом від заявника були витребувані детальні письмові пояснення з приводу хронології подій виникнення відємного значення з ПДВ у розмірі « 364.807,00грн.», відображеного у податковій декларації за квітень 2023р., згідно з якими: 1) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за жовтень 2021 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) 225 004 грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 91 460 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 91 460 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 300 841 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 75 837 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 75 837 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 75 837 грн.; 2) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за листопад 2021 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) 112 114 грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) (- 4 161 грн).; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 75 83 грн.; Рядок 16.2 : значення поданих уточнюючих розрахунків, наданих в періоді надання декларації (-79998,00 грн); Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 202 821 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 90 707 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 90 707 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 90 707 грн.; 3) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за грудень 2021 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) 207 559 грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 90 707 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 90 707 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 356 316 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 148 757 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 148 757 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 148 757 грн.; 4) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за січень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 148 757 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 148 757 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 324 177 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 324 177 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 324 177 грн.; 5) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за лютий 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 383 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 383 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 383 807 грн.; 6) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за березень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 383 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 383 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 383 807 грн.; 7) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за квітень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 383 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 383 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 383 807 грн.; 8) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за травень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 383 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 383 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 383 807 грн.; 9) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за червень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 324 177 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 383 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 383 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 383 807 грн.; 10) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за липень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) 19 000 грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 383 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 11) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за серпень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 12) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за вересень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 13) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за жовтень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 14) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за листопад 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 15) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за грудень 2022 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 16) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за січень 2023 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 17) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за лютий 2023 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 18) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за березень 2023 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.; 19) Відповідно до податкової декларації з ПДВ за квітень 2023 року показники декларації мали наступний вигляд: Рядок 9: усього податкових зобов`язань (колонка Б сума податку на додану вартість) - грн.; Рядок 16: від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного податкового періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 16.1: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 17: усього податкового кредиту (колонка Б дозволений податковий кредит) 364 807 грн.; Рядок 19: від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного періоду (позитивне значення) 364 807 грн.; Рядок 19.1: з рядка 19 сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 2001.3 ст. 2001 розділ V Кодексу на момент подання податкової декларації 364 807 грн.; Рядок 21: сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду - 364 807 грн.

Ці обставини підтверджені відомостями роздруківок податкових декларацій заявника з ПДВ за звітні податкові періоди жовтень 2021р.-квітень 2023р. (т.1 а.с.208-т.2 а.с.19).

У ході розгляду справи ці обставини субєктом владних повноважень не спростовані.

Стверджуючи про невідповідність закону управлінських волевиявлень контролюючого органу за означеним вище правовим актом індивідуальної дії суб"єкта владних повноважень, заявник ініціював даний спір.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що до відносин, які склались на підставі встановлених обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч.2 ст.19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

З 01.01.2011р. приводи та підстави здійснення податкового контролю за дотриманням учасниками суспільних відносин податкової дисципліни; зміст та обсяг повноважень податкових органів; процедура реалізації повноважень контролю регламентована, насамперед, приписами Податкового кодексу України.

Відповідно до п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно з п.п.75.1.2 ст.75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Підпунктом 78.1.8 ст.78 Податкового кодексу України передбачено, що документальна позапланова перевірка здійснюється у разі коли платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень. Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

У спірних правовідносинах складена позивачем податкова декларація з ПДВ за звітний податковий період квітень 2023р. містила показник відємного значення з ПДВ понад 100.000,00грн., а тому субєкт владних повноважень цілком правомірно вчинив управлінське волевиявлення з приводу призначення заходу податкового контролюю у вигляді документальної позапланової перевірки.

Згідно з п.44.1 ст.44 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, інформації, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

У випадках, передбачених статтею 216 Цивільного кодексу України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.

Відповідно до п.44.6 ст.44 Податкового кодексу України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає в порядку пункту 86.7 статті 86 цього Кодексу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки, такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Відповідно до п.85.2 ст.85 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Суд відмічає, що у розумінні п.п.14.1.1561 ст.14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання (для цілей розділу V цього Кодексу) - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді, та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом, а у розумінні п.п.14.1.181 ст14 Податкового кодексу України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Суд зважає, що за приписами п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Як то указано у п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п.201.11 ст.201 Податкового кодексу України підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту без отримання податкової накладної, також є: а) транспортний квиток, готельний рахунок або рахунок, який виставляється платнику податку за послуги зв`язку, інші послуги, вартість яких визначається за показниками приладів обліку, що містять загальну суму платежу, суму податку та податковий номер продавця, крім тих, форма яких встановлена міжнародними стандартами; б) касові чеки, які містять суму отриманих товарів/послуг, загальну суму нарахованого податку (з визначенням фіскального номера та податкового номера постачальника). При цьому з метою такого нарахування загальна сума отриманих товарів/послуг не може перевищувати 200 гривень за день (без урахування податку). У разі використання платниками для розрахунків із споживачами реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій касовий чек повинен містити дані про загальну суму коштів, що підлягає сплаті покупцем з урахуванням податку, та суму цього податку, що сплачується у складі загальної суми. Порядок обчислення та накопичення реєстраторами розрахункових операцій та фіскальним сервером контролюючого органу сум податку встановлює Кабінет Міністрів України; в) бухгалтерська довідка, складена відповідно до пункту 36 підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу; г) податкова накладна, складена платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У силу п.198.2 ст.198 Податкового кодексу України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з рахунку платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг на оплату товарів/послуг, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата списання електронних грошей платника податків як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець постачальника; дата отримання платником податку товарів/послуг.

Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом п.187.8 ст.187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення. У випадках, передбачених статтею 191 цього Кодексу, дата виникнення податкових зобов`язань визначається з урахуванням положень статті 191 цього Кодексу.

З наведених норм кодексу чітко та однозначно випливає, що підставою для формування податкового кредиту з ПДВ за загальним правилом є або податкова накладна (належно складена за правилом першої події та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних), або митна декларація з доказами оплати самостійно узгоджених за нею грошових зобовязань.

Відтак, і підставою для підтвердження у подальшому правомірності та правильності обчислення відємного значення з ПДВ є не та податкова декларація з ПДВ, до якої був включений податковий кредит з ПДВ, що зазнав трансформування у відємне значення з ПДВ, а саме податкові накладні чи митні декларації, котрі були використані при формуванні згаданого податкового кредиту.

З наведеного слідує, що відємним значенням з ПДВ попереднього звітного податкового періоду є не суто різниця між обсягом податкових зобовязань з ПДВ цього звітного податкового періоду та обсягом податкового кредиту з ПДВ цього ж самого звітного податкового періоду, а різниця між обсягом податкових зобовязань з ПДВ цього звітного податкового періоду та обсягом податкового кредиту з ПДВ як цього ж самого звітного податкового періоду, так і усіх інших попередніх звітних податкових періодів, де мала місце подія виникнення відємного значення з ПДВ (тобто іншими словами сукупної підсумкової величини відємних значень з ПДВ попередніх звітних податкових періодів).

Суд відмічає, що у силу ч.4 ст.44, ч.2 ст.78, ч.3 ст.78, п.4 ч.5 ст.160, п.5 ч.5 ст.160, ч.4 ст.161, ч.4 ст.162 КАС України обовязок повідомлення суду усіх обставин справи та підтвердження доводів про існування цих обставин відповідними доказами покладений, насамперед на учасників справи сторони спору.

Окрім того, суд згідно з ч.4 ст.9 КАС України обтяжений законодавцем обовязком встановити обєктивну істину у кожному спорі за власною ініціативою безвідносно до стану виконання учасниками справи сторонами спору згаданого вище процесуального обовязку.

У силу правових висновків постанови Верховного Суду від 06.06.2024р. у справі №400/1217/23: 1) Обов`язок позивача доводити обставини, на які він посилається на обґрунтування своїх доводів, є ключовим аспектом принципу змагальності та рівності в судовому процесі; 2) Позивач не може будувати власну позицію на тому, що вона є доведеною, допоки інша сторона не надасть доказів на її спростування (концепція негативного доказу), оскільки такий підхід нівелює саму сутність принципу змагальності; 3) обов`язок доведення обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, у рівній мірі покладається на обох сторін. Кожна сторона повинна довести факти, на які вона посилається. При цьому підставу позову повинен довести саме позивач. Позивач повинен подати докази, на яких ґрунтуються його вимоги разом з поданням позовної заяви. В разі неможливості самостійно представити такі докази, позивач повинен про це повідомити суд та зазначити причини, з яких доказ не може бути подано. Крім того, позивач вправі подати до суду клопотання про витребування доказів, із зазначенням причини неможливості самостійного їх представлення та наведенням вжитих ним для цього заходів.; 4) Посилання позивача на те, що в силу вимог частини другої статті 77 КАС України обов`язок доказування правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень покладається на відповідача, не заслуговують на увагу, оскільки визначений цією правовою нормою обов`язок відповідача не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Суд відзначає, що у межах даної справи з огляду на судження Акту №20668 між сторонами існує виключно спір про право з приводу механізму формування податкового кредиту з ПДВ звітного поточного податкового періоду за рахунок відємного значення з ПДВ попереднього звітного податкового періоду та юридичної долі відємного значення з ПДВ попереднього звітного податкового періоду випадку, коли обсяг податкових зобовязань з ПДВ поточного звітного податкового періоду дорівнює арифметичному показнику « 0,00грн.» та обсяг податкового кредиту з ПДВ поточного звітного податкового періоду також дорівнює арифметичному показнику « 0,00грн.».

Тому будь-які обставини господарських операцій з формування заявником показників відємного значення з ПДВ попередніх звітних податкових періодів відносно звітного податкового періоду квітень 2023р. згідно з ч.2 ст.73 КАС України не входять до предмету доказування у цьому спорі, позаяк такі документи не вивчались контролюючим органом, не досліджувались контролюючим органом, не оцінювались контролюючим органом, відповідні судження з цього приводу в Акті перевірки №20668 не викладались і в основу оскарженого податкового повідомлення - рішення не покладались.

Продовжуючи вирішення спору, суд зважає, що критерії законності управлінського волевиявлення (як у формі рішення, так і у формі діяння) владного суб`єкта викладені законодавцем у приписах ч.2 ст.2 КАС України, а у силу ч.2 ст.77 КАС України обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.

При цьому, із положень частин 1 і 2 ст.77 КАС України у поєднанні з приписами ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності у спорі за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом" (тобто запропоноване сприйняття ситуації повинно виключати реальну ймовірність існування у дійсності будь-якого іншого варіанту), у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей" (тобто запропоноване сприйняття ситуації не повинно суперечити умовам реальної дійсності і бути можливим до настання).

Разом із тим, суд вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не доведеного документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не спричиняє виникнення безумовних та беззаперечних підстав для висновку про реальне існування такої обставини у дійсності.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч.2 ст.77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

У розумінні ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, згідно з ч.1 ст.73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а у силу запроваджених частинами 1 і 2 ст.74 КАС України застережень суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням встановленого законом порядку або не підтверджені визначеними законом певними засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст.75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а за правилом ч.1 ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Перевіряючи наведені учасниками спору аргументи приєднаними до справи доказами, оцінивши добуті докази за правилами ст.ст.72-77, 90, 211 КАС України, підсумовуючи викладені вище міркування та беручи до уваги обсяг доказів, наявних у розпорядженні контролюючого органу на момент видання оскарженого рішення, суд доходить до переконання про недоведеність дотримання субєктом владних повноважень у спірних правовідносинах вимог ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України, бо викладене в Акті №20668 перевірки судження прямо суперечить механізму виникнення відємного значення з ПДВ та правилу продовження безперервного існування цього відємного значення з ПДВ або до події настання бюджетного відшкодування з ПДВ, або до події фізичного припинення цього відємного значення обсягом податкових зобов`язань з ПДВ майбутнього звітного податкового періоду.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тлумачення змісту наведеної норми процесуального закону викладено у постанові Верховного Суду від 07.11.2019р. по справі № 826/1647/16 (адміністративне провадження №К/9901/16112/18), де указано, що обов`язковою умовою визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність факту порушення власних суб`єктивних прав та інтересів приватної особи.

З огляду на викладені вище міркування, позов підлягає задоволенню, але суд зауважує, що у даному конкретного випадку даний судовий акт не підтверджує факту існування у заявника відємного значення з ПДВ звітного податкового періоду квітень 2023р. у розмірі « 334.807,00грн.» і не спростовує факту існування у заявника відємного значення з ПДВ звітного податкового періоду квітень 2023р. у розмірі « 334.807,00грн.», а лише констатує юридичну неспроможність суджень Акту №20668 про втрату заявником права на використання підсумкового сукупного показника відємного значення з ПДВ попередніх до звітного податкового періоду квітень 2023р. минулих звітних податкових періодів з ПДВ у розмірі « 334.807,00грн.» виключно з підстави нульових показників обсягу податкового зобов`язання з ПДВ березня 2023р. та податкового кредиту з ПДВ березня 2023р.

При розв`язанні спору, суд, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі Гарсія Руїз проти Іспанії, від 22.02.2007р. у справі Красуля проти Росії, від 05.05.2011р. у справі Ільяді проти Росії, від 28.10.2010р. у справі Трофимчук проти України, від 09.12.1994р. у справі Хіро Балані проти Іспанії, від 01.07.2003р. у справі Суомінен проти Фінляндії, від 07.06.2008р. у справі Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії), надав оцінку усім юридично значимим факторам і обставинам справи, дослухався до усіх ясно і чітко сформульованих та здатних вплинути на результат вирішення спору аргументів сторін, виклав власні мотиви конкретного тлумачення змісту належних норм матеріального і процесуального права.

Розгорнуті і детальні мотиви та висновки суду з приводу юридично значимих аргументів, доводів учасників справи та обставин справи викладені у тексті судового акту.

Решта доводів сторін окремій оцінці у тексті судового акту не підлягає, позаяк не впливає на правильність розв`язання спору по суті.

Керуючись ст.ст.8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст.6-9, ст.ст.241-243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 16.08.2023 р. №8.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (ідентифікаційний код - 43983495; місцезнаходження - 61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд. 46) на користь Приватного підприємства "АЛЕКС БУДЛОГІСТІК" (код - 42951813; місцезнаходження - вул. Академіка Павлова, 120, офіс 716, м. Харків, 61054) 5.487,40 грн (п`ять тисяч чотириста вісімдесят сім гривень 40 коп.) у якості компенсації витрат на оплату судового збору.

Роз`яснити, що судове рішення у повному обсязі складено (виготовлено) відповідно до ч.3 ст.243 КАС України 26.08.2024р.; набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду); підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення).

Суддя А.В. Сліденко