Справа № 320/4948/24
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 червня 2024 року № 320/4948/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представника позивача - ОСОБА_3 представника відповідача - Горбач В.О., представник третьої особи-2 - Сєдого О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні а правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області, ОСОБА_2, про визнання протиправними та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Адвокат ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - відповідач, ВКДКА), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - КДКА Київської області, третя особа-1), ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2., третя особа-2, скаржник), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА від 28.12.2023 №ХІІ-009/2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 відкрито провадження по справі, вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження в даній адміністративній справі та призначено судове засідання.

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що рішенням дисциплінарної палати КДКА Київської області в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_2. щодо адвоката ОСОБА_1. відмовлено у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку. Однак, ОСОБА_2., не погоджуючись з вказаним рішенням, звернувся зі скаргою до ВКАДКА, яка, в свою чергу, рішенням частково задовольнила скаргу, скасувавши рішення дисциплінарної палати КДКА і та направила матеріали для нового розгляду.

ОСОБА_1. вважає такі дії та рішення ВКАДКА протиправними, оскільки КДКА Київської області всебічно та повно розглянута скарга ОСОБА_2. В той же час, звернення ОСОБА_2. зі скаргою на дії адвоката після сплину 4 років, має на меті отримати результат - виправдувальний вирок. Однак це неможливо, оскільки всіма судовими інстанціями встановлено факт вчинення ним кримінального злочину, за який призначено покарання у вигляді довічного позбавлення волі.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Мотивуючи відзив, відповідач зазначає, що мотивом скасування ВКДКА рішення КДКА стало допущене КДКА Київської області порушення - надання правової оцінки (кваліфікації) діям адвоката, здійснення оцінки доказів на етапі вирішення питання про відмову у порушенні дисциплінарної справи, що є передчасним, оскільки на цій стадії КДКА Київської області мала з'ясувати тільки наявність або відсутність ознак дисциплінарного проступку, як підстави для порушення дисциплінарної справи або відмови в її порушенні, тоді як надання правової кваліфікації поведінки адвоката можливе лише під час розгляду дисциплінарної справи КДКА (тобто на третій стадії дисциплінарного провадження).

У подальшому, 26.03.2024, до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява від представника ОСОБА_2. - адвоката Седого О.О., про вступ (залучення) у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2.

28.03.2024 протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду задоволено заяву представника ОСОБА_2. - адвоката Седого О.О., про вступ (залучення) у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2.

Позивачем подано відповідь на відзив відповідача, в якому зазначив, що відповідачем не спростовано аргументів, які викладені в позові позивачем.

Від представника третьої особи-2 надійшли пояснення по справі, зазначив що рішення ВКДКА є законними, а тому у задоволенні позову просив відмовити.

Позивач у судових засіданнях позовні вимоги підтримав, просив суд даний адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судових засіданнях проти позову заперечував, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Третя особа-1 надала до суду письмові пояснення в яких зазначила, що КДКА Київської області вважає, що рішення ВКДКА №ХІІ-009/2023 від 28.12.2023 протиправне та підлягає скасуванню. Скасовуючи рішення КДКА Київської області ВДКА у своєму рішенні прийшла до висновку про передчасність винесення такого рішення КДКА, не відповідність стадії дисциплінарного провадження, щодо оцінки доказів. Мотиви рішення ВКДКА викладені лише в одному пункті №179, без посилання на норми чинного законодавства.

Зазначає, що позов вважає обґрунтованим, оскільки КДКА Київської області під час прийняття рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката, дотримано процедуру розгляду, зокрема було проведено перевірку, та за наслідками перевірки прийнято відповідне рішення.

Вказує, що процедура проведення перевірки, та винесення рішення у дисциплінарній справі, регулюється Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та, Положенням про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердження рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 №120 (зі змінами). Зазначені закон та положення не містять норм, які регулюють питання надання оцінки доказам, залежно від стадії дисциплінарного провадження. Порушення або відмова в порушенні дисциплінарної справи неможливе без оцінки доказів, що додані до скарги, оскільки наявність або відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку підтверджується доказами.

Вважає, що Дисциплінарна палата КДКА Київської області, дотримавшись процедури розгляду дисциплінарної справи, відповідно до норм Закону та Положення, дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1. відсутні ознаки дисциплінарного проступку, який передбачений п.5 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Третя особа-1 також просила розгляд справи проводити без участі представника КДКА Київської області.

Представник третьої особи-2 подав до суду письмові пояснення у яких проти позову заперечував. Просив відмовити у його задоволенні.

Зазначає, що позовні вимоги є необґрунтованими, безпідставними та такими, що суперечать обставинам справи, а значить такими, що не підлягають задоволенню.

Пояснює, що ОСОБА_2 з 2016 року оскаржується в органах адвокатського самоврядування неналежна поведінка адвоката ОСОБА_1., що може бути підставою для дисциплінарної відповідальності. 06.09.2016 до КДКА Київської області надійшла скарга ОСОБА_2. від 31.08.2016 щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1. Підставою для цієї скарги ОСОБА_2. стала неналежна поведінка адвоката ОСОБА_1., яка була вчинена ним відносно ОСОБА_2. у 2011 році під час досудового розслідування та попереднього судового засідання у кримінальній справі по обвинуваченню ОСОБА_2. у вчиненні низки тяжких та особливо тяжких злочинів.

Вказує, що відносини адвоката ОСОБА_1. з його теоретичним «клієнтом» ОСОБА_2. у 2011 році регулювалися Законом України «Про адвокатуру» (у редакції 1992 року) та Правилами адвокатської етики (у редакції 1999 року), зокрема у Розділі ІІІ у ст.15 зазначено, що адвокат надає правову допомогу згідно з чинним законодавством про види адвокатської діяльності на підставі угоди з клієнтом про надання правової допомоги або за призначення особи, що здійснює дізнання, слідчого чи суду в порядку передбаченому кримінально-процесуальним законодавством України.

Зазначає, що у своєму позові та поясненнях, які позивач надав до КДКА Київської області і які містяться в матеріалах дисциплінарної справи відносно нього, ОСОБА_1. стверджує, що він свої обов'язки щодо захисту ОСОБА_2. виконував належним чином.

З таким твердженням адвоката ОСОБА_1., сторона Скаржника категорично не згодна, адже адвокат ОСОБА_1. ніколи не був захисником ОСОБА_2. у кримінальній справі по його обвинуваченню, ані на стадії досудового слідства, ані на стадії судового розгляду.

Третя особа-2 стверджує, що: а) ніколи ані Скаржник, ані його родичі або знайомі не уповноважували усно чи письмово адвоката ОСОБА_1. на захист прав підозрюваного (обвинуваченого) ОСОБА_2., що є підставою для надання адвокатом правової допомоги; б) ніколи ані Скаржник, ані його родичі або знайомі не надавали усного або письмового доручення адвокату ОСОБА_1. на захист прав підозрюваного (обвинуваченого) ОСОБА_2. у кримінальній справі, що є підставою для надання адвокатом правової допомоги; в) коли ані Скаржник, ані його родичі або знайомі не надавали усної чи письмової згоди адвокату ОСОБА_1. на захист прав підозрюваного (обвинувачуваного) ОСОБА_2. у кримінальній справі, що є забезпеченням реальної згоди клієнта на надання йому правової допомоги певним адвокатом, що передбачено ч.2 ст.18 Правил адвокатської етики; г) ніколи ані Скаржник, ані його родичі або знайомі не укладали усної чи письмової угоди про надання правової (адвокатської) допомоги з адвокатом ОСОБА_1. на захист прав підозрюваного (обвинувачуваного) ОСОБА_2. у кримінальній справі, що є підставою для надання адвокатом правової допомоги, адже взагалі не знали про існування такого адвоката; ґ) підозрюваний (обвинувачений) ОСОБА_2. жодного разу не бачив адвоката ОСОБА_1. ані на стадії досудового слідства, ані під час попереднього судового засідання. Про існування адвоката ОСОБА_1. взагалі, та нібито в якості свого захисника у кримінальній справі зокрема, Скаржник дізнався від своїх законних захисників, з якими були укладені письмові угоди про надання правової (адвокатської) допомоги, вже на стадії судового розгляду кримінальної справи після ознайомлення ними з матеріалами справи; д) за участю адвоката ОСОБА_1. не було проведено жодної слідчої (процесуальної) дії, де був би одночасно присутнім підозрюваний (обвинувачений) ОСОБА_2. та адвокат ОСОБА_1.; е) адвокат ОСОБА_1. жодного разу не інформував підозрюваного (обвинуваченого) ОСОБА_2. щодо своєї правової позиції у справі, ого проступку.

иплінарної палати КДКА Київської області від 03.04.2017 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку.жника не були ознайомлені з матеріалами справи.xVrBzxrjVrVЂxxrёjЂЂBVzЂjЂЂЂxBЂjxЂxBVjЂxjrЂVЂjx¦xЂrjVzj^VxЂBЂtЂVzxtj^BrУ судових засіданнях Представник третьої особи-2 проти позову заперечував, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 витребувано у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області засвідчені належним чином копії матеріалів дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення представника позивача та представників відповідача, третьої особи-2, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1. на підставі постанови старшого слідчого в ОВС ГСУ МВС України майора міліції Брухаль Р.С. від 26.07.2011 у відповідності до статті 47 Кримінального процесуального кодексу України був призначений як адвокат ОСОБА_2. у кримінальній справі за частиною третьою статті 27, частиною першою статті 263, частиною третьою статті 27, п.п. 1, 5, 6, 8, 11, 12 частини другої статті 115 Кримінального кодексу України, в якій 08.11.2012 колегією суддів Києво-Святошинського районного суду Київської області винесено вирок у вигляді довічного позбавлення волі з конфіскацією всього майна, що є його власністю.

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 22.04.2013 вирок Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08.11.2011 залишено без змін. Також, ухвалою Апеляційного суду Київської області від 15.02.2017 заява засудженого щодо перегляду ухвали цього суду від 22.04.2013 за нововиявленими обставинами залишена без задоволення.

Ухвалою Верховного Суду від 04.04.2018 ухвала Апеляційного суду Київської області від 15.02.2017 залишена без змін.

06.09.2016 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга ОСОБА_2. від 31.08.2016 щодо дій адвоката ОСОБА_1.

У зазначеній скарзі зазначається, що протягом всього досудового розслідування та судового розгляду його кримінальної справи судами усіх інстанцій грубо порушувались його права, зокрема йому так і не було надано можливості ознайомитись з усіма матеріалами кримінальної справи. Тільки після розгляду справи він мав можливість ознайомитись з матеріалами справи і дізнався, що його захисником був адвокат ОСОБА_1.

Також скаржник зазначив, що ні він, ні його родичі не укладали договір про надання правової допомоги з цим адвокатом.

Скаржник вважає, що відвертим ігноруванням адвокатом Правил адвокатської етики, порушенням присяги адвоката, захисником спричинено суттєві збитки законним правам і інтересам скаржника.

На думку скаржника суть дисциплінарного порушення адвоката полягає в неналежному виконанні адвокатом своїх професійних обов'язків.

Зокрема скаржник вказує на те, що відповідно до протоколу про надання обвинуваченому та його захиснику для ознайомлення матеріалів кримінальної справи від 19.08.2011, внесено неправдиві відомості про те, що обвинувачений відмовився від ознайомлення з матеріалами кримінальної справи. Однак, як стверджує скаржник, такої відмови не в дійсності було, оскільки йому матеріали кримінальної справи для ознайомлення не надавались, проте вказаний протокол адвокатом було підписано.

Відповідно до вказаного протоколу, ознайомлення відбувалось у Вінницькому слідчому ізоляторі, разом з тим, за весь час перебування скаржника у вказаному слідчому ізоляторі, контакту між адвокатом та скаржником не було.

Крім того, скаржник вказує, що адвокат за один робочий день ознайомився з 26 томами справи, що на думку скаржника, є неможливим при якісному виконанні адвокатом своїх функцій.

Також адвокат без погодження зі скаржником на попередньому судовому засіданні 05.10.2010, висловив позицію про можливість розгляду справи в той час, коли інші адвокати скаржника не були ознайомлені з матеріалами справи.

На думку скаржника діяльність адвоката, як його захисника була неправомірною, оскільки з ним ні скаржник, ні його родичі не укладали договір про надання правової допомоги, при наявності у скаржника своїх адвокатів залучення адвоката ОСОБА_1. не було необхідним.

Рішенням Дисциплінарної палати КДКА Київської області від 03.04.2017 відмовлено в порушенні дисциплінарної справи у зв`язку з відсутністю ознак дисциплінарного проступку.

Указане рішення обґрунтовано тим, що як доказ неналежного виконання адвокатом обов`язків скаржником вказано на невідповідність процесуальних документів, складених у кримінальній справі, у той час як дисциплінарна палата не має права ставити під сумнів процесуальні документи, складені органом досудового розслідування, які вже були предметом судової оцінки. Строк ознайомлення з матеріалами кримінальної справи та позиція адвоката на попередньому судовому засіданні про можливість розгляду справи в той час, коли інші захисники не були ознайомлені з матеріалами справи, не є фактом неналежного виконання адвокатом обов`язків. У рішенні зазначено й про те, що строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності сплинув.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Київської області від 03.04.2017, ОСОБА_2. оскаржив його до ВКДКА.

Рішенням ВКДКА від 30.08.2017 №VIII-003/2017 скаргу ОСОБА_2. задоволено частково. Рішення КДКА Київської області від 03.04.2017 №140/16 про відмову в порушенні дисциплінарної справи скасовано, а матеріали перевірки направлено до КДКА Київської області для нового розгляду на стадію перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Скасовуючи вказане рішення, ВКДКА виходила з того, що КДКА регіону не надано об`єктивної оцінки доводам скаржника щодо непроведення адвокатом ОСОБА_1. побачень із ОСОБА_2; не перевірено, чи існував конфлікт інтересів сторони захисту та сторони потерпілих у справі, у зв`язку з представництвом потерпілого адвокатом із того самого адвокатського об`єднання; не надано оцінки незаявленню адвокатом клопотання про залучення перекладача підзахисному, ознайомленню адвоката з 26 томами кримінальної справи за одну добу; не надано оцінки призначенню адвоката без інформування про це обвинуваченого.

Викладене, на переконання відповідача, свідчить, що КДКА Київської області скаргу ОСОБА_2. розглянула поверхнево.

З рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №VIII-003/2017 від 31.08.2017 не погодився адвокат ОСОБА_1. та оскаржив його до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва в адміністративній справі №826/14291/17 від 23.04.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2019, позов задоволено: визнано протиправним і скасовано рішення ВКДКА від 30.08.2017 №VIII-003/2017.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в адміністративній справі №826/14291/17 від 10.11.2022 касаційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ОСОБА_2. задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.04.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2019 скасовано. У задоволенні позову ОСОБА_1. до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, ОСОБА_2. - про визнання протиправним та скасування рішення відмовлено.

28.06.2023 КДКА Київської області повторно розглянуто скаргу ОСОБА_2. та за результатом розгляду скарги прийнято рішення №75/2023, яким відмовлено в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1. за відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Не погоджуючись із рішенням КДКА Київської області від 02.08.2023, ОСОБА_2. оскаржив його до ВКДКА.

28.12.2023 ВКДКА прийнято рішення №ХІІ-009/2023, яким скаргу представника ОСОБА_2. задоволено частково. Рішення КДКА Київської області №75/2023 від 28.06.2023 про відмову в порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1. - скасовано, а матеріали справи направлено на новий розгляд до КДКА Київської області на стадію проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Вважаючи винесене рішення ВКДК протиправними, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За статтею 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина перша статті 6).

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (частина друга цієї статті).

Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується (ч.3 ст. 6 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються нормами Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 №5076-VI (далі - Закон № 5076-VI), який визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

З метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів, було прийнято Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України 30.08.2014 №120 (далі - Положення №120).

Відповідно до пунктів 1-2 частини першої статті 1 Закону № 5076-VI адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом;

адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Пунктом 1 частини першої статті 21 Закону № 5076-VI визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний, зокрема, дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики.

Дисциплінарну відповідальність адвокатів регламентує Розділ VI указаного Закону № 5076-VI.

Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Частина першою-другою статті 34 Закону № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Частиною другою статті 35 Закону №5076-VI визначено, що адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина перша статті 36 Закону).

Згідно із частиною першою статті 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до статті 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Статтею 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Відповідно до частини третьої статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 Закону №5076-VI визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

За приписами частини другої статті 39 Закону №5076-VI рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду (частина третя статті 39 Закону).

Згідно із частиною другою статті 40 Закону №5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.

Частина перша статті 42 Закону №5076-VI передбачає, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Згідно із частиною п`ятою статті 50 Закону №5076-VI до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно з частиною четвертою статті 52 Закону №5076-VI Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури: розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; узагальнює дисциплінарну практику кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури; виконує інші функції відповідно до цього Закону.

В частині п`ятій статті 52 Закону №5076-VI зазначається, що Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Отже, ВКДКА в системі органів адвокатського самоврядування є органом апеляційного оскарження, який розглядає скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури в межах матеріалів відповідної дисциплінарної справи.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, мотиви його прийняття викладені у п.179, зокрема в ньому зазначається, що «згідно висновку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеного у постанові від 20.02.2019 по справі 822/570/17, на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з'ясовує наявність ознак дисциплінарного проступку як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину. Тож сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок; для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з'ясувати усі обставини, що на етапі відкриття дисциплінарної справи КДКА зробити не може».

Отже, скасовуючи рішення КДКА Київської області ВДКА у своєму рішенні прийшла до висновку про передчасність винесення такого рішення КДКА, не відповідність стадії дисциплінарного провадження, щодо оцінки доказів. Мотиви рішення ВКДКА викладені лише в одному пункті №179, без посилання на норми чинного законодавства.

Суд зазначає, що ВКДКА не встановлено порушень КДКА Київської області процедури розгляду скарги стосовно адвоката ОСОБА_1. за результатами якої прийнято рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Зокрема, щодо проведення перевірки, за наслідками перевірки було прийнято відповідне рішення.

Як вже було зазначено судом процедура проведення перевірки, та винесення рішення у дисциплінарній справі, регулюється Законом №5076-VI та Положенням №120. Ці нормативні акти не містять норм, які регулюють питання надання оцінки доказам, залежно від стадії дисциплінарного провадження.

Порушення або відмова в порушенні дисциплінарної справи неможливе без оцінки доказів, що додані до скарги, оскільки наявність або відсутність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку підтверджується доказами.

Суд вважає, що Дисциплінарна палата КДКА Київської області, дотримавшись процедури розгляду дисциплінарної справи, відповідно до норм Закону та Положення, дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1. відсутні ознаки дисциплінарного проступку, який передбачений п.5 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25.06.2018 у справі 810/1972/17, від 24.06.2020 у справі №813/2639/18, від 14.12.2020 у справі №821/1030/17, від 10.06.2021 у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.

Проте суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими ч. 2 ст. 2 КАС України критеріям, а саме, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Таким чином, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.

При цьому як КДКА та ВДКА мають враховувати, що адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному покаранню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності. Адвокат не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов'язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачиться на його користь (п.7 Положення №120).

Водночас, відповідно до п.70 ПАЕ не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв'язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості.

Як встановлено судом з матеріалів справи, що дії адвоката ОСОБА_1. які оскаржує ОСОБА_2., вчинялись адвокатом у 2011 році, а зі скаргою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області ОСОБА_2. звернувся 31.08.2016. Суд зазначає, що звернення ОСОБА_2. зі скаргою на дії адвоката ОСОБА_1. після сплину 4 років є сумнівним зважаючи на можливість притягнення адвоката ОСОБА_1. до відповідальності згідно чинного законодавства.

Зокрема, як вже зазначалось, за приписами ч.2 ст.35 Закону №5076-VI, а також п.13 Положення №120, адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Вказаний строк є присічним і не підлягає продовженню.

Так, вищезазначена підстава, яку скаржник вважає порушенням з боку адвоката ОСОБА_1. правил адвокатської етики мали місце у 2011 році. При цьому вирок стосовно ОСОБА_2. у 2013 набрав законної сили, тоді як оскаржуване рішення ВКДКА №ХІІ-009/2023 прийнято 28.12.2023.

Водночас суд зазначає, що твердження позивача про те, що звернення ОСОБА_2. зі скаргою на дії адвоката ОСОБА_1. до КДКА Київської області після сплину 4 років, має на меті отримати результат - виправдувальний вирок не підтверджується жодними доказами по справі, а отже не може бути враховано судом при вирішенні даної справи.

Судом також враховується, що під час розгляду кримінальної справи стосовно ОСОБА_2. судами не встановлено жодних порушень з боку адвоката.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що встановлені КДКА Київської області за наслідками перевірки обставини свідчили про відсутність у діях адвоката ОСОБА_1. ознак дисциплінарного проступку, на думку суду, у ВКДКА не було правових підстав для скасування рішення останньої з метою направлення справи для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

При цьому, ВДКА у оскаржуваному рішенні жодним чином не вказано яким саме доводам скаржника не надано оцінку. Це в свою чергу свідчить про невмотивованість оскаржуваного рішення.

Щодо аргументів ВКДКА про те, що спірне рішення останньої взагалі не впливає на права, свободи чи інтереси або обов`язки позивача, а тому не може бути оскаржене останнім, судова колегія вважає за необхідне зазначити, в силу ч. 7 ст. 52 Закону №5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття. Крім того, проведення додаткової перевірки щодо скарги ОСОБА_2., на переконання суду, матиме своїм наслідком необхідність надання позивачем додаткових пояснень, можливої участі у засіданні або засіданнях дисциплінарної комісії. Відтак, з огляду на встановлену вище відсутність правових підстав для прийняття ВКДКА оскаржуваного рішення, суд першої інстанції прийшов до повністю правильного висновку щодо наявності в адвоката ОСОБА_1. обґрунтованих передумов для звернення до суду із вказаним позовом.

З урахуванням вищезазначеного, суд зазначає, що позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-009/2023 від 28.12.2023, є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 №127/3429/16-ц, Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», §58, рішення від 10.02.2010 року).

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

За практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Відповідно до положень ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України.

Зібрані і досліджені матеріали цієї справи підтверджують та обґрунтовують позовні вимоги, з якими до суду звернувся позивач. При цьому, відповідачем не доведено правомірність своїх дій та рішень у відповідності до вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції та ч. 2 ст. 2 КАС України, з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За подання даного адміністративного позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в сумі 1211,20 грн. згідно квитанції про сплату, який в силу положень статті 139 КАС України підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5, 6, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №ХІІ-009/2023 від 28.12.2023.

3. Стягнути сплачений судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп. на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

vQXh7VH0HD4AbРішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

vQXh7VH0HD4Ab Суддя Щавінський В.Р.

vQXh7VH0HD4AbvQXh7VH0HD4Ab Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 22 серпня 2024 р.

vQXh7VH0HD4Ab