Справа № 140/5814/24
Суддя: Волдінер Фелікс Арнольдович
Дата ухвалення: 2024-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року ЛуцькСправа № 140/5814/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Волдінера Ф.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» (далі ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ», позивач) звернулося з адміністративним позовом до Волинської митниці, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205050/2024/000041/1 від 13.03.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 13.03.2024 Волинською митницею було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205050/2024/000041/1 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням та карткою відмови, оскільки надані декларантом документи є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару; в рішенні про коригування митної вартості товарів митним органом не було наведено належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребовування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Ухвалою суду від 05.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару. Оскільки позивачем не було надано документів на запит митного органу, які б підтверджували або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У зв`язку з цим декларанта повідомлено про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 Митного кодексу України визначено за резервним методом.

З наведених підстав відповідач вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості є законним та обґрунтованим.

У відповіді на відзив представник позивача просив задовольнити позов повністю, з підстав викладених у позовній заяві.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 27.04.2023 між ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» (покупець) та компанією Sette Group Sp. z о.о. (продавець) було укладено зовнішньоекономічний контракт №27042023, за умовами якого продавець зобов`язується поставити товар транспортні засоби нові та такі, що були у використанні, на умовах, визначених у специфікаціях та інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту.

У специфікації від 06.03.2024 №23 сторонами зовнішньоекономічного контракту узгоджено поставку товару автобуса бувший у використані, Van Hool ye2x16sx351d53787, за ціною 50000,00 євро.

13.03.2024 для митного оформлення в режимі імпорту ввезеного на територію України на умовах поставки DAP-Ягодин товару «Автобус туристичний, що був у використанні: марка згідно з довідником - Van Hool, модель згідно з довідником TX16 Аstro, кузов (шасі, рама) № НОМЕР_1 ; загальна кількість місць, включаючи водія, 57; призначення - для перевезення пасажирів дорогами загального користування; календарний рік виготовлення - 2012; модельний рік виготовлення - 2012. Країна виробництва - (BE). Торгівельна марка «Van Hool» (далі - товар) декларант в інтересах ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» подав МД №23UA33U6. Фактурна вартість імпортованого товару становить 50000,00 євро, що і є його митною вартістю за першим методом. До митної декларації для підтвердження митної вартості додано: зовнішньоекономічний договір (контракт) від 27.04.2023 №27042023, рахунок-фактуру (інвойс) від 06.03.2024 №1/03/2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AT0061263, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 21.02.2024 А54229372, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 29.02.2012 N26 0029479, калькуляція транспортних витрат, висновок про якісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями №478 від 12.03.2024, додаткова угода №3 від 22.12.2023, специфікація №23 від 06.03.2024, фото.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронному повідомленні декларанту вказано на розбіжності у документах: вартість товару згідно Інвойсу від 06.03.2024 № 1/03/2024 (далі- Інвойс) не відповідає вартості товару згідно копії митної декларації країни відправлення від 07.03.2024 №MRN24PL341010E0059909. Продавець згідно Контракту від 27.04.2023 № 27042023 - компанія SETTE GROUP Sp.z.o.o., зареєстрована в Республіці Польща, тоді свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 21.02.2024 № А54229372 видане в Австрії. Наявні розбіжності в калькуляції транспортних витрат від 11.03.2024 року б/н. Так, в калькуляції вказано, що розмір тарифної ставки на перевезення за 1 км маршруту становить 28,9 грн. При цьому, загальна сума транспортних витрат по доставці товару вказана 10000 грн, що фактично становить 28,9855 грн за 1 км маршруту (10000 грн/345 км), з них до митного кордону України - 28,9199 грн (8300 грн/287 км), по митній території України - 29,3103 грн (1700 грн/58 км).

У зв`язку з тим, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містять розбіжності, вказано необхідно згідно ст.53 та ст.54 МКУ в 10-ти денний термін надати: 1) документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 4) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару; 5) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з контрактом про поставку товару, митна вартість якого визначається; 6) виписку з бухгалтерської документації; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Листом від 24.04.2024 ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» надало Волинській митниці додаткові пояснення та документи щодо митної вартості товару, що декларувався згідно з МД №23UA33U6 від 13.03.2024: копію платіжної інструкції в іноземній валюті №7 від 23.04.2024; лист митної агенції Efektor Zbigniew Kеczkowski від 22.03.2024; середні ставки для визначення митної вартості, що застосовуються з 01.03.2024 до 31.03.2024; копію комунікату ІЕ599 24ІЕ599-712817.

13.03.2024 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205050/2024/000041/1. Як зазначено у графі 33 рішення, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що подані документи містять розбіжності (тут дослівно ті, про які зазначено в повідомленні декларанту). Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі МД від 30.08.2023 №305160/2023/028665 на рівні 89100,00 євро.

Також 13.03.2024 Волинська митниця сформувала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205050/2023/0002222.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №24UA04U0 від 13.03.2024 із застосуванням положень частини сьомої статті 55 МК України.

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару від 13.03.2024 №UA205050/2024/000041/1, звернувся до суду із цим позовом.

При вирішення спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема в постановах від 27 березня 2020 року у справі №540/2605/18, від 21 жовтня 2021 року у справі №420/4820/19.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України: декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (пункти 2, 3, 4): зовнішньоекономічний договір (контракт) від 27.04.2023 №27042023, рахунок-фактуру (інвойс) від 06.03.2024 №1/03/2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AT0061263, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 21.02.2024 А54229372, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 29.02.2012 N26 0029479, калькуляція транспортних витрат, висновок про якісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями №478 від 12.03.2024, додаткова угода №3 від 22.12.2023, специфікація №23 від 06.03.2024, фото.

На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.

Так контрактом від 27.04.2023 №27042023, укладеним між ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» (покупець) та компанією Sette Group Sp. z о.о. (продавець) визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця. Зокрема, предметом контракту є поставка транспортних засобів нових та які були у використанні. Товар, що поставляється, має бути поставлений відповідно до вимог, на умовах та за цінами, визначених в специфікаціях, що є невід`ємною частиною контракту (пункт 1). Ціна контракту встановлюється в євро; загальна сума контракту становить 1000000,00 євро; вартість товару визначається згідно з специфікаціями та інвойсами, що є невід`ємною частиною контракту (пункт 2). Товар супроводжується такими документами: технічною документацією на транспортний засіб, технічним паспортом на транспортний засіб, комерційним інвойсом та іншими документами за запитом покупця (пункт 3).

Згідно зі специфікацією від 06.03.2024 №23 до контракту сторонами узгоджено поставку товару - автобуса туристичного Van Hool TX16 Astro, vin № НОМЕР_1 , за ціною 50000,00 євро.

Відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 06.03.2024 №1/03/2024 вартість автобуса туристичного Van Hool TX16 Astro, vin № НОМЕР_1 становить 50000,00 євро. Цим документом визначено ідентифікаційні ознаки товару, ціну. Тут же є посилання на контракт від 27.04.2023 №27042023 та специфікацію до нього.

Ціна товару в рахунку-фактурі (інвойсі) від 06.03.2024 №1/03/2024 (50000,00 євро) відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №23UA33U6 від 13.03.2024 (графа 22).

Відповідно до платіжної інструкції в іноземній валюті від 23.04.2024 №7 позивач перерахував на рахунок продавця 50000,00 євро. У платіжній інструкції вказано призначення платежу «prepayment for the vechsle cont. 27042023 dd 27.04.2023, sp19 dd 19.12.2023» (що перекладається як «передплата згідно з контрактом №27042023 від 27.04.2023, специфікацією від 06.03.2024 №23»). Платіж здійснено на рахунок продавця Sette Group Sp. z о.о., платіжні реквізити якого відповідають тим, що зазначені в контракті 27.04.2023 №27042023.

Суд відхиляє доводи відповідача про те, що вартість товару згідно Інвойсу від 06.03.2024 №1/03/2024 не відповідає вартості товару згідно копії митної декларації країни відправлення від 07.03.2024 № MRN24PL341010E0059909.

До митного оформлення була подана спрощена версія експортної декларації від 07.03.2024 №MRN24PL341010E0059909, яка надається відправником перевізнику з метою контролю завершення процедури вивезення Товару за межі митної території Євросоюзу. Дана паперова версія не передбачає заповнення ряду граф, зокрема щодо умов поставки, фактурної вартості та ін. В експортній декларації від 07.03.2024 №MRN24PL341010E0059909 зазначена лише статистична (митна) вартість товару, яка становить 215915,00 польських злотих, а не ціна Товару.

Згідно пояснення наданого митною агенцією Республіки Польща, якою здійснювалось митне оформлення 07.03.2024 №MRN24PL341010E0059909 статистична вартість товару, визначена відповідно до Інструкції для заповнення митних декларацій, затвердженої Міністерством фінансів Польщі.

У відповідності до Інструкції для заповнення митних декларацій статистичне значення має бути виражене у національній валюті держави-члена, де подається митна декларація. Значення, подані в документах та виражені в іншій валюті (наприклад, у товарній валюті товару), має бути перетворена. Обмінний курс, який вам потрібен застосовується, - це ставка на день прийняття митної декларації відповідно до митних правил ЄС для конвертації валют для митної оцінки.

Для митних цілей в Республіці Польща використовується середній курс євро, який затверджується Національним Банком Польщі на місяць і є відмінним від офіційного курсу Нацбанку Польщі. Курс євро зазначений в повній версії експортної декларації наданої експортером становив на момент оформлення 4.31630. Даний курс підтверджується Kursy Srednie do ustalania wartosci celnej (art. 53 ust. 1 lit. a) UKC), stosowane od 1.03.2024 r. do 31.03.2024 r. Tabela nr 037/A/NBP/2024 z dnia 2024-02-21.

Відповідно до вищезазначеної Інструкції - Статистична вартість означає приблизну теоретичну вартість товарів у той час і в цьому місці де вони залишають територію держави- члена. Відповідно, статистична вартість включає (внутрішню) вартість товарів і транспортні та страхові витрати, понесені або розраховані від пункту відправлення транспорту до місця призначення.

Товар поставлявся на умовах FCA Кіеlсе Польща. В MRN24PL341010Е0059909 від 07.03.2024 статистична вартість товару скоригована на умовну суму витрат на транспортування до кордону Європейського Союзу, а саме на суму 100 польських злотих (kod 1STW(+)) відпо відно до Інструкції для заповнення митних декларацій AIS/IMPORT, AES/ECS2, NCTS2 версії 2.5. від 3 березня 2023 р., Варшава, 2023р. Підготовлено Митним де партаментом Міністерства фінансів.

Складовими митної вартості відповідно до вимог Митного Кодексу України є ціна товару, що фактично сплачена або підлягає сплаті на момент перетину кордону. Ціна товару, що фактично сплачена є ціна зазначена у фактурі від 1/03/2024 від 06.03.2024 на рівні 50000 євро, що підтверджується Платіжною інструкцією в іноземній валюті №7 від 23.04.2024 року.

Статистична вартість використовується виключно лише в країні експорту і жодним чином не впливає на формування складових митної вартості в країні імпорту.

В фактурі 1/03/2024 від 06.03.2024 зазначено ціна товару 50000 Євро, в експортній де кларації MRN24PL341010E0059909 від 07.03.2024 зазначена статистична вартість (митна) товару 215915,00 польських злотих, а не ціна Товару.

Суд звертає увагу, що конвертація валют, визначення статистичної вартості товару для митних цілей країни відправника здійснювалася на території ЄС та на основі даних банківської систе ми ЄС у відповідності до нормативних документів Євросоюзу, то Волинська митниця не може вказувати на можливість неточностей з боку ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ», а тим більше зазначати як критерій ризиковості для визначення митої вартості за першим методом за ціною контракту.

На підтвердження надано митним органам лист агенції митної Efektor Zbigniew Kеczkowski від 22.03.2024, Курси валют для митних цілей на березень 2024 року, комунікат ІЕ599 24ІЕ599-712817 з відповідними перекладами на українську мову.

Також суд не бере до уваги твердження відповідача стосовно того, що продавець згідно Контракту від 27.04.2023 №27042023 компанія SETTE GROUP Sp.z.o.o., зареєстрована в Республіці Польща, тоді свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 21.02.2024 №А54229372 видане в Австрії, оскільки свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу в розумінні норм Митного кодексу України не є документом, який підтверджує митну вартість транспортного засобу, а тому не може розцінюватися як критерій ризиковості і підстав для сумнівів у вірності заявленої митної вартості товару.

Стосовно відомостей у спірному рішенні про те що, наявні розбіжності в калькуляції транспортних витрат від 11.03.2024 року б/н суд зазначає наступне.

Так, в калькуляції вказано, що розмір тарифної ставки на перевезення за 1 км маршруту становить 28,9 грн. При цьому, загальна сума транспортних витрат по доставці товару вказана 10000 грн, що фактично становить 28,9855 грн за 1 км маршруту (10000 грн/345 км), з них до митного кордону України - 28,9199 грн (8300 грн/287 км), по митній території України - 29,3103 грн (1700 грн/58 км).

Середній розмір тарифної ставки на перевезення за 1км маршруту становить 28,9 грн.

Відповідно затрати до кордону з урахуванням протяжності маршруту становлять 287*28.9-8294,3 грн, після кордону 58*28.9-1676,2 грн. До витрат на транспортування включені інші затрати, які не пов`язані з протяжністю маршруту і відповідно не враховані в середній розмір тарифної ставки на перевезення за 1 км. Поза межами митної території включено додаткових витрат на суму 5,7 грн, по митній території -23,8 грн.

ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» зобов`язано включати всі понесені затрати, незалежно від того чи вони пов`язані чи не пов`язані з протяжністю маршруту до витрат на транспортування як до кордону так і після.

Слід зазначити, що Митним кодексом не визначені вимоги до форми та змісту документів, що підтверджують витрати на транспортування.

Суд наголошує, що вимога митного органу про надання інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором про поставку товару, митна вартість якого визначається; виписки з бухгалтерської документації; висновків про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

При цьому витребовуючи висновок про вартісні та якісні характеристики оцінюваного товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, відповідач не навів обґрунтування, які складові митної вартості такий документ має підтвердити та яким чином він надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено.

Суд зазначає, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в цьому випадку є специфікація до зовнішньоекономічного контракту, рахунок-фактура (інвойс), платіжні документи про оплату товару, які узгоджуються між собою та були подані разом із митною декларацією.

Так само ненадання виписки з бухгалтерської документації за умов, відповідно до яких товар ввозився на митну територію України, не може позбавляти позивача можливості декларувати товар на підставі документів, що підтверджують ціну товару та які були сформовані (виписані) продавцем.

Суд повторює, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунку-фактурі, який згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, що підтверджує митну вартість товару.

Необхідно зауважити, що свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не є документом в розумінні митного законодавства, який підтверджує митну вартість товару. Воднораз чинним законодавством не передбачено обов`язку надання декларантом документів про походження товару в попередніх ланцюгах постачання продавця-експортера, що може становити комерційну таємницю, а МК України не надано права та не визначено обов`язку митним органам надавати оцінку господарській операції контрагентів (продавця та попереднього власника) та питання щодо перевірки повноважень продавця на здійснення продажу транспортного засобу від імені його власників не входить до компетенції митного органу й не впливає на задекларовані та підтверджені відповідними документами числові значення митної вартості, з якої обраховуються та справляються митні платежі.

Матеріали справи не містять доказів перебування позивача у договірних відносинах з третіми особами, крім продавця.

Натомість з поданих декларантом документів (зовнішньоекономічний договір (контракт) від 27.04.2023 №27042023, рахунок-фактуру (інвойс) від 06.03.2024 №1/03/2024, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AT0061263, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 21.02.2024 А54229372, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 29.02.2012 N26 0029479, калькуляція транспортних витрат, висновок про якісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями №478 від 12.03.2024, додаткова угода №3 від 22.12.2023, специфікація №23 від 06.03.2024, фото, копію платіжної інструкції в іноземній валюті №7 від 23.04.2024; лист митної агенції Efektor Zbigniew Kеczkowski від 22.03.2024; середні ставки для визначення митної вартості, що застосовуються з 01.03.2024 до 31.03.2024; копію комунікату ІЕ599 24ІЕ599-712817) зрозуміло, що продавцем є компанія Sette Group Sp. z о.о. В експортній декларації, інвойсі, специфікації від 06.03.2024 №23 до контракту продавцем і відправником також є компанія Sette Group Sp. z о.о., а отримувачем - ТОВ «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ». На банківський рахунок Sette Group Sp. z о.о. позивач перерахував кошти за придбаний автобус. Встановлені судом обставини дозволяють дійти висновку, що «розбіжності» в документах, про які було вказано у повідомленні декларанту, у рішенні від 13.03.2024 №UA205050/2024/000041/1 про коригування митної вартості товарів є надуманими та носять суб`єктивний характер.

Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12 березня 2019 року у справі №826/2313/16, від 13 червня 2019 року у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

За обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, або ж ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем). Відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення мали підтвердити чи спростувати додатково витребувані документи, при тому що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

У спірному рішенні висновки про неможливість визнання митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними відповідачем.

При вирішенні спору суд також враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Між тим у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації (МД №UA205150/2023/017733 від 02.11.2023), на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару, без порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом та проведення консультацій із декларантом, що не дає підстав вважати вказане рішення обґрунтованим та мотивованим. При цьому суд враховує, що вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан транспортного засобу, пробіг, умови поставки тощо.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10 червня 2021 року у справі №815/6854/17, від 14 липня 2020 року у справі №809/1734/16) приписами МК України встановлено, що митний орган, здійснюючи митний контроль, зокрема, при визначені митної вартості, має діяти у спосіб, який визначено МК України. При цьому наявна інформація, яка міститься в АСАУР, повинна мати лише допоміжний характер. Митним законодавством встановлений вичерпний перелік документів, які зобов`язаний надати декларант на підтвердження митної вартості товару. Наявність в АСАУР інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). АСАУР не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

Отже, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Верховний Суд у постанові від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На переконання суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу для визначення митної вартості товару.

Отже, підстави вважати, що рішення відповідача від 13.03.2024 №UA205050/2024/000041/1 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому це рішення підлягає скасуванню як протиправне.

Таким чином, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 4906,56 грн, сплачений згідно з платіжною інструкцією від 06.05.2024 №73.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 13.03.2024 №UA205050/2024/000041/1.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судові витрати у розмірі 4906 (чотири тисячі дев`ятсот шість) гривень 56 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю « 777 АВТО-ТРЕЙД ІНТЕРНЕШНЛ» (43016, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Ковельська, 124, ідентифікаційний код юридичної особи 43486193).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код юридичної особи 43958385).

Суддя Ф.А. Волдінер