Справа № 400/86/23
Суддя: Ступакова І.Г.
Дата ухвалення: 2024-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/86/23

Головуючий в 1 інстанції: Малих О.В. Дата і місце ухвалення: 20.05.2024р., м.Миколаїв
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі:

головуючого Ступакової І.Г.

суддів Бітова А.І.

Лук`янчук О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Волинській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИСТАК» до Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

В січні 2023 року товариство з обмеженою відповідальністю «ВИСТАК» звернулось до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України, в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 6979276/37844179 від 29.06.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 36 від 18.02.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову служби України зареєструвати податкову накладну позивача № 36 від 18.02.2022 року поданою Товариством з обмеженою відповідальністю «Виста-К», , за датою фактичного подання 18.02.2022 року.

Ухвалою Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.03.2024 року залучено до справи другого відповідача Головне управління ДПС у Волинській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що на вимогу контролюючого органу товариство надало копії документів, підтверджуючих здійснення господарських операцій по виписаній податковій накладній. Проте, Комісією прийнято спірне рішення про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, обґрунтоване ненаданням платником усіх первинних документів. Позивач, вважає, що контролюючим органом формально визначено підстави для відмови в реєстрації податкової накладної в ЄРПН. Спірне рішення відповідача не відповідає вимогам щодо чіткості та зрозумілості, породжує їх неоднозначне трактування.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року позов товариства з обмеженою відповідальністю «ВИСТАК» задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області про відмову в реєстрації податкової/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 6979276/37844179 від 29.06.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 36 від 18.02.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Виста-К» № 36 від 18.02.2022 року датою її подання.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління ДПС у Волинській області подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, не повне з`ясування обставин справи, просить скасувати рішення від 20.05.2024 р. з ухваленням по справі нового судового рішення, яким позовну заяву залишити без розгляду, а у разі відмови залишити позов без розгляду, апелянт просить відмовити у задоволенні позову.

В своїй скарзі апелянт зазначає, що на момент винесення оскаржуваного рішення позивач не виконав вимоги ПК України та Порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, і саме з цих підстав контролюючий орган відмовив у реєстрації податкової накладної. Таким чином, рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної із посиланням на підставу - не надання платником податку всіх необхідних копій документів, є повністю обґрунтованими.

Посилається апелянт і на те, що вимога позову щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні є передчасною, оскільки належним способом захисту порушеного права позивача буде зобов`язання контролюючого органу повторно розглянути питання щодо реєстрації зазначених податкових накладних.

Крім того в апеляційній скарзі Головне управління ДПС у Волинській області наголошує, що позивачем пропущено строк звернення до суду з цим позовом. Так апелянт зазначає, що відпоєно до ч. 4 ст.122 КАС України строк звернення до суду у цій справі становить три місяці, оскільки позивач скористався порядком адміністративного оскарження рішень.

Апелянт звертає увагу, що спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені.

У випадку, якщо позивач скористався порядком адміністративного оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що відповідає висновкам Верховного Суду.

Апелянт зазначає, що ТОВ «Виста-К» 01.07.2022 року звернулося зі скаргою на рішення №6979276/37844179 від 29.06.2022 року, за результатами розгляду скарги було прийнято рішення про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін від 13.07.2022 №20403/37844179/2. Відповідно до квитанції, вказане рішення було отримано позивачем 13.07.2022 року, а тому строк звернення до суду сплив13.10.2022 року, однак позовна заява подана 03.01.2023 року, тобто з пропуском строку.

Позивачем відзив на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області до суду апеляційної інстанції не подано.

Справу розглянуто судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1 ст.311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи 07.10.2021 між позивачем (Виконавець) і ТОВ «Гарант Прайм» (Поклажодавець) укладено Договір № 10Х-2021 від 07.10.2021 року (далі Договір № 10Х-2021), відповідно до пункту 1.1 якого Виконавець зобов`язується за плату прийняти на термінове зберігання сільськогосподарську продукцію, що передається Поклажодавцем, та повернути (видати) її в строки і на умовах, передбачених цим договором. Якість зерна повинна відповідати загальноприйнятим вимогам, що висуваються до зерна певного виду згідно ДСТУ, ГОСТ і ТУ.

Відповідно до пункту 1.2 Договору № 10Х-2021 Виконавець зобов`язується надати за плату послуги Поклажедовцю по зберіганню, очищенню, сушінню, визначенню якості, переоформленню, зважуванню, а також відвантаженню на автомобільний транспорт сільськогосподарської продукції, надалі «Продукції», а Поклажодавець зобов`язується по закінченню терміну зберігання, забрати Продукцію та сплатити Виконавцю вартість наданих послуг відповідно до умов цього Договору.

Пунктом 4.4 Договору № 10Х-2021 передбачено, що якщо Продукція Поклажодавця не видавалась або не переоформлялась протягом місяця, Поклажодавець самостійно зобов`язаний здійснити відповідний платіж за поточний місяць не пізніше 10-го числа наступного місяця на розрахунковий рахунок Виконавця.

На виконання умов договору складського зберігання № 10Х-2021 від 07 жовтня 2021 року позивачем виписано податкову накладну № 41 від 23.02.2022 року на ТОВ «Гарант Прайм», на суму 250000,00 гривень.

Підтвердженням здійснення даної угоди є первинні документи: договір № 10Х-2021 від 07.10.2021 року, укладений та підписаний сторонами; платіжне доручення № 353 від 23.02.2022 року (підтвердження оплати).

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначену вище податкову накладну податковий орган прийняв, реєстрацію зупинив.

Зупинення реєстрації ПН/РК за п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій відбувається у разі одночасного дотримання трьох умов: відсутність товару в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання дорівнює або перевищує товарні залишки; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Натомість, надіслані позивачу квитанції містять вимоги щодо надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

За результатами розгляду пояснень позивача податковим органом від 29.06.2022 прийнято рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних 6979276/37844179, згідно з яким відмовлено у реєстрації податкової накладної від № 36 від 18.02.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з ненаданням платником податку достатнього пакету документів для реєстрації податкової накладної в ЄРПН, а саме: відсутні підтверджуючі документи на товар, який був предметом сушіння (видаткові накладні, товарно-супроводжувальні документи (ТТН)).

Не погоджуючись з рішеннями контролюючого органу, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що при не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, а у подальшому в рішенні про відмову у реєстрації ПН, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів. Також, суд першої інстанції врахував, що у рішенні не зазначено конкретних причин відмови в реєстрації податкових накладних, оскільки не зазначено чіткого переліку не наданих позивачем документів, що могло б позбавити можливості відповідача прийняти рішення про реєстрацію податкової накладної.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції та зауважує про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах.

Разом з цим, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлено скорочений строк звернення до суду.

За приписами ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України (далі ПК України).

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів, відповідно до п. 56.1 якої, - рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18, спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема, рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, після проведення процедури адміністративного оскарження та отримання рішення про залишення скарги без задоволення, нормами ПК України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання.

З прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним ч. 4 ст. 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження абз. 3 п. 56.18 ст. 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Виходячи з викладеного вище, колегія суддів зазначає, що строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення за результатом розгляду скарги на рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання зареєструвати такі податкові накладні, становить три місяці з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом оскарження у даній справі є рішення Комісії ДПС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №6979276/37844179 від 29.06.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 36 від 18.02.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачем 01.07.2022 р. застосовувалась процедура адміністративного оскарження рішення №6979276/37844179 від 29.06.2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної ТОВ «ВИСТАК» №36 від 18.02.2022 року.

За результатами розгляду відповідної скарги позивача, ДПС України прийняла рішення від 13.07.2022 р. №20403/37844179/2, яким скаргу позивача залишено без задоволення. Зазначене рішення отримано позивачем, про що зазначається в позовній заяві та підтверджується квитанцією, згідно якої рішення №20403/37844179/2 від 13.07.2022 р. щодо розгляду скарги № від 01.07.2022 р. опубліковано в електронному кабінеті 13.07.2022 р. о 20:06:17 год.

Разом з тим ТОВ «ВИСТА-К» звернулось до суду з цим позовом 03.01.2023 р., з пропуском трьох місячного строку з дня отримання позивачем рішення від 13.07.2022 р. №20403/37844179/2 за результатами розгляду його скарги на рішення.

Згідно ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, положеннями статті 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання останньому можливості подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини пропуску строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, КАС України допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду.

Разом з цим, положення КАС України однозначно закріплюють, що у випадку встановлення судом факту пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, такій особі гарантується надання часу для подання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом із наданням доказів поважності причин його пропуску. При цьому, забезпечення реалізації такого права не залежить від інстанції суду, який виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не лише до відкриття провадження у справі, але й на більш пізніх стадіях судового процесу.

Питання причин пропуску строку звернення до суду з позовом, у випадку, коли суд встановив, що такий пропущено позивачем, в обов`язковому порядку має бути з`ясовно судом. Однак, у будь-якому випадку позивач має бути обізнаний про виникнення у суду питання щодо дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність підстав для його поновлення.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має вжити заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку із зазначенням причин пропуску строку.

Такий правий висновок міститься, зокрема у постанові Верховного Суду від 12 березня 2024 року по справі №380/9291/22.

Враховуючи наведені вище приписи процесуального законодавства, а також правову позицію Верховного Суду, колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду ухвалою від 02.08.2024 р. запропонувала ТОВ «ВИСТА-К» надати пояснення щодо дотримання строку звернення до суду з даним позовом та/або клопотання про поновлення строку звернення до суду із наданням відповідних доказів, які б підтверджували наявність об`єктивних перешкод, які унеможливили своєчасне подання позову з врахуванням зазначеного вище колегією суддів правового регулювання.

Матеріалами справа встановлено, що адвокат ТОВ «ВИСТА-К» Цуріка М.В. копію вищезазначеної ухвали суду отримав 06.08.2024 р.

Також колегія суддів звертає увагу, що ТОВ «ВИСТА-К» 21.07.2024 р. отримало копії ухвали суду про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду, копію апеляційної скарги, зокрема, в якій апелянтом викладено свою позицію про пропуск позивачем строку звернення до суду, однак ТОВ «ВИСТА-К» не скористалось своїм правом на надання відзиву на апеляційну скаргу, а також не виконали вимоги ухвали суду від 02.08.2024 р. та не надало суду своїх пояснень відносно пропуску строку звернення до суду.

Колегія суддів констатує, що лише за умови дотримання позивачем строку звернення до суду або визнання причин пропуску строку поважними суд може розглядати справу і вирішувати спір по суті.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Під час розгляду апеляційної скарги у даній справі колегією суддів встановлено, що при відкритті провадження у даній справі в ухвалі від 06.01.2023р. суд першої інстанції дійшов висновку, що адміністративний позов ТОВ «ВИСТАК» подано з додержанням вимог ст.ст.160-161 КАС України, підстави для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження у адміністративній справі відсутні.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції представник ГУ ДПС у Волинській області та ДПС України звертались до суду з клопотанням про залишення позовної заяви ТОВ «ВИСТАК» без розгляду, оскільки позивачем даний позов подано до суду з пропуском строку звернення.

Однак, суд першої інстанції не надав правової оцінки таким доводам відповідачів та ухвалив оскаржуване судове рішення про задоволення позову.

Разом з тим під час апеляційного розгляду справи колегією суддів встановлено звернення позивачем до суду поза встановленим три місячним строком ч. 4 ст. 122 КАС України. При цьому, колегія суддів встановила, що позивач пропустив і загальний 6-ти місячний строк звернення до суду з моменту винесення рішення Комісії Головного управління ДПС у Миколаївській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 6979276/37844179 від 29.06.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 36 від 18.02.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Серед визначених статтею 315 КАС України повноважень суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції є скасування судового рішення повністю або частково і у відповідній частині закриття провадження у справі повністю або частково або залишення позовної заяви без розгляду повністю або частково (п.3 ч.1 ст.315 КАС України).

З вказаної норми слідує, що під час розгляду апеляційної скарги на судове рішення суд апеляційної інстанції повинен перевірити наявність/відсутність підстав для закриття провадження у справі або ж залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що доводи апеляційної скарги в частині пропуску позивачем строку звернення до суду знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи, а тому рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року підлягає скасуванню з ухваленням рішення про залишення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИСТАК» без розгляду.

Керуючись ст.ст. 240, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2024 року скасувати.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВИСТАК» до Головного управління ДПС у Волинській області, Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 26 серпня 2024 року.

Головуючий: І.Г. Ступакова

Судді: А.І. Бітов

О.В. Лук`янчук