Справа № 280/5575/24
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2024-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань повороту виконання судового рішення

21 серпня 2024 рокуСправа № 280/5575/24
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши у письмовому провадження заяву представника відповідача про поворот виконання судового рішення у справі за позовом Головного управління ДПС у Запорізькій області (пр. Соборний, буд. 166, м. Запоріжжя, 69107, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю Технохімреагент (вул. Цимлянська, буд. 29-А, м. Запоріжжя, 69034, ) про стягнення коштів за податковим боргом,

ВСТАНОВИВ:

13.06.2024 о 14 год. 20 хв. Головне управління ДПС у Запорізькій області (далі - заявник) звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із заявою в порядку статті 283 КАС України до Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕХНОХІМРЕАГЕНТ (далі - відповідач), в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕХНОХІМРЕАГЕНТ, яке має податковий борг, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, а також за рахунок готівки, що належить платнику податків, кошти у сумі податкового боргу з пені за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 295357,09 грн, які зарахувати на р/р №UA0008479; отримувач ГУК у Зап.обл./ТГ м.Запоріжжя/21081100; код отримувача (ЄДРПОУ) 37941997; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО ГУ ДКСУ)-899998; код класифікації доходів бюджету 21081100.

Рішенням від 17.06.2024 заяву Головного управління ДПС у Запорізькій області про стягнення коштів за податковим боргом задоволено.

31.07.2024 до суду від представника Товариства з обмеженою відповідальністю ТЕХНОХІМРЕАГЕНТ надійшла заява в порядку 380 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), в якій заявник просить суд повернути виконання рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17 червня 2024 року №280/5575/24 та стягнути з Головного управління ДПС у Запорізькій області 25768,68 грн., які стягнуті понад визначеної рішенням суми.

Суддею заяву призначено до розгляду у судовому засіданні на 21.08.2024.

Позивач у судове засідання не прибув. Представником відповідача подано клопотання про проведення судового засідання без його участі.

Частиною 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України)визначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.9 ст.205 КАС України суд ухвалив проводити розгляд заяви представника відповідача про поворот виконання судового рішення у даній справі у порядку письмового провадження.

Суд, дослідивши доводи заяви, проаналізувавши докази у їх сукупності, вважає, що заява про поворот виконання судового рішення не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ст. 372 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 № 18-рп/2012). Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони. До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем. (ст. 380 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частини 1 статті 380 КАС України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до частини 7 статті 380 КАС України якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Суд звертає увагу, що поворот виконання рішення це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 02.11.2011 у справі №13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Визначальним під час розгляду заяви про поворот виконання рішення є з`ясування порушення скасованим судовим рішенням права сторін, чи виконано рішення суду, що призвело до порушення прав, які потребують відновлення у судовому порядку. При повороті виконання рішення вчиняються дії, які покликані повернути стан речей до виконання рішення суду.

Поворот виконання рішення це процесуальна гарантія захисту майнових прав учасників справи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

Таким чином, вирішальною підставою для здійснення повороту судового рішення є скасування чи зміна вищестоящим судом вже виконаних постанов чи рішень суду, а також реалізація скасованого рішення суду внаслідок одержання стороною майна.

Водночас, аналіз приписів статті 380 КАС України дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про поворот виконання судового рішення суд має право здійснити такий поворот лише в межах судового рішення (його резолютивної частини), за яким відбулось стягнення, тобто в межах стягнутих сум.

Як встановлено судом, рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17 червня 2024 року стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю Технохімреагент податковий борг з податку на додану вартість, з рахунків у банках, інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, а також за рахунок готівки, що належить платнику податків, в розмірі 295357,09 грн.

Відповідно до вимог ч.8 ст. 283 КАС України рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17 червня 2024 року підлягає негайному виконанню.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 2 листопада 2011 року №3- рп/2011 поворот виконання рішення - це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи боржника, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав.

Аналогічний висновок зроблено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 04.09.2019 у справі №569/15646/16-ц.

Оскільки рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17 червня 2024 року в апеляційному порядку не переглядалось та набрало законної сили 28 червня 2024 року, то відсутні підстави для вирішення питання про поворот виконання рішення.

З урахуванням вищенаведеного, суд зробив висновок про відсутність законних підстав для задоволення заяви про поворот виконання судового рішення

Керуючись ст.ст. 243, 248, 256, 293-295, 380 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача про поворот виконання судового рішення у справі №280/5575/24, - відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.В. Сіпака