Справа № 160/14416/24
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування наказу №53-дс від 24.05.2024 року, -
03 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить суд:
- скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.05.2024 року №53-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що дисциплінарна справа була відкрита у зв?язку з наявністю потенційного конфлікту інтересів при виконанні ОСОБА_1 службових повноважень відносно ОСОБА_2 (іпн НОМЕР_1 ), оскільки вони є близькими особами, перелік яких визначено Законом України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі змінами).
Зазначила, що відповідач як на підставу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності посилається на недотримання п.п 5.1. п.5 «Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби», а саме п.п 5.1. п.5 Правил - працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов?язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Однак, що саме з зазначеного порушила позивач, відповідачем не наведено.
Стаття 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає, що державний службовець зобов?язаний повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника.
У зв?язку з зазначеною нормою Закону, позивач була зобов?язана повідомити керівництво ГУ ДПС у Дніпропетровській області про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів, з моменту призначення на посаду.
Вказала, що 16 серпня 2022 року, позивачем за вих. № 547/04-36-19-03-28 було направлено лист про наявність потенційного конфлікту інтересів, у зв?язку з тим, що її близька особа - донька ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є фізичною особою підприємцем, та перебуває на обліку у Правобережній державній податковій інспекції ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
16 серпня 2022 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було видано наказ № 318 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 шляхом усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийнятті», яким усунуто заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті стосовно фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
Зазначила, що позивач, як державний службовець, подає щорічні декларації, в яких декларує інформацію про власні доходи та доходи членів її сім`ї, у деклараціях за всі попередні роки відображено, що її донькою є ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що підстав, для винесення наказу від 24.05.2024 року №53-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким оголошено зауваження начальнику управління - начальнику відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1, не було.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.
14.06.2024 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив щодо заявлених позовних вимог, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову. Вказав, що на момент притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач обіймала посаду керівника структурного підрозділу державного органу - заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
05 квітня 2024р. управлінням з питань запобігання корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на адресу керівника відповідача надано доповідну записку № 477/04-36-14-15 від 05.04.2024р. В даній записці зазначалось, що на виконання вимог розпорядження відповідача від 05.03.24 № 27-р «Про проведення перевірки» вказане управління, керуючись вимогами пп. 2.2 п. 2 Наказу України «Про затвердження антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки» від 10.04.23 № 221 (далі - Наказ 221), Наказу ДПС України від 08.10.20 № 555, Наказу ДПС України від 06.06.23 № 430, проведено перевірку управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.14 № 1700-VII (далі - Закон 1700), Правил етичної поведінки в органах податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019№ 52 (далі - Правила 52) та Порядку доступу до інформації інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних систем Державної податкової служби України, затвердженого Наказом ДПС України від 15.05.2020 № 216, під час вчинення дій в Інформаційно-комунікаційних системах ДПС (далі - ІКС) співробітниками управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (серед яких була і позивач) стосовно платників податків, які є їх близькими особами, перелік яких наведено в Законі 1700.
За результатами проведення такої перевірки складено акт від 02.04.2024 № 12/04-36- 14-15. Як зазначено в цьому акті, в ході проведення перевірки факти наявності в діях співробітників управління економічного аналізу порушень вимог п.2 ч.1 ст. 28 Закону 1700, а саме, неповідомлення держслужбовцями керівника про наявність у них реального або потенційного конфлікту інтересів, не встановлені.
Проте, встановлені ознаки корупційного ризику, передбаченого п. 2 Реєстру ризиків, затвердженого Наказом 221, а саме, недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансовогосподарської діяльності.
Так, перевіркою було встановлено, що позивач 12.10.2023р. з 13:27:14 год. до 13:27:24 год. та 26.10.2024р. з 15:46:51год. до 15:47:47год. в підсистемах ІКС «Податковий блок» здійснено перегляд картки платника податків ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), яка є близькою особою позивача (донька).
Викладене підтверджується витягом з Журналу реєстрації подій в ІКС ДПС (моніторинг дій користувачів під час перегляду інформації в Податковому блоці), що надійшов з Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України за № 5352/7/99-00-14-02-07 від 28.02.24.
Згідно із листом НАЗК від 22.12.2023р. № 37-01/3618-23 вказані дії позивача трактуються як порушення п.п. 5.1 п. 5 Розділу 5 Правил 52, згідно з якими працівники апарату ДПС та її територіальних органів повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави (зокрема, майно, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Враховуючи наведене, управління з питань запобігання корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області пропонувало керівнику відповідача порушити дисциплінарні провадження щодо вказаних у доповідній записці працівників, в тому числі щодо позивача.
Враховуючи вищевикладене, відповідачем було видано наказ від 17.04.2024р. № 98-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», відповідно до якого відносно позивача порушено дисциплінарне провадження, створено Комісію з розгляду дисциплінарної справи (далі - Комісія), визначено термін проведення дисциплінарного провадження - з 17.04.2024 по 31.05.2024р.
В межах здійснення вказаного дисциплінарного провадження Комісією відповідно до вимог Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою КМУ від 04.12.19 № 1039 (далі - Порядок 1039), щодо забезпечення права особи, відносно якої здійснюється дисциплінарне провадження, надавати пояснення щодо обставин справи, засобами ІКС «Управління документами» надсилались на адресу позивача повідомлення про пропозицію надати пояснення на адресу Комісії (лист відповідача від 02.05.24 № 274/98-дп/04-36-01-06) та на адресу керівника відповідача (лист від 13.05.24 № 413/98-дп/04-36-01-06). Позивач скористалась зазначеним правом і надала пояснення на адресу Комісії (лист від 07.05.2024 № 1935/04-36-19-03-30) та керівника відповідача (лист від 15.05.2024).
Враховуючи надані пояснення та інші матеріали дисциплінарної справи, Комісія встановила, що дійсно позивачем 12.10.2023р. з 13:27:14 год. до 13:27:24 год. та 26.10.2024р. з 15:46:51 год. до 15:47:47 год. в підсистемах ІКС «Податковий блок» здійснено перегляд картки платника ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ). Зазначена особа є фізичною особою-підприємцем, яка перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Дніпропетровській області, і є близькою особою позивача (донькою).
Як вбачається з наданих позивачем пояснень, вона підтвердила використання ІКС «Податковий блок» з метою перегляду інформації щодо даних своєї доньки з тим, щоб в подальшому використати ці данні для заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Враховуючи наведене, Комісія дійшла висновку про те, що своїми діями позивач порушила вимоги п.п. 5.1 п. 5 Правил 52, а саме, використала своє службове становище, ресурси держави (зокрема, комп`ютерну техніку, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час) не для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівника, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України, а у власних інтересах.
Вказані дії позивача підпадають під ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 та п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону 889.
Відповідно до ст. 65 Закону 889 одним з видів дисциплінарного стягнення, що застосовується до державних службовців, є зауваження.
На виконання п. 34 Порядку 1039 Комісія надала на адресу керівника Подання дисциплінарної комісії від 16.05.2024 № 682/04-36-14-15, в якому зазначила про свої висновки за результатами здійснення дисциплінарного провадження і запропонувала застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Враховуючи зазначене подання, керівником відповідача винесено наказ від 24.05.2024 № 53-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 працює в органах податкової служби починаючи з червня 1992 року.
16.08.2022 року ОСОБА_1 було направлено лист до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про наявність потенційного конфлікту інтересів, у зв`язку з тим, що її близька особа - донька ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), є фізичною особою підприємцем та перебуває на обліку у Правобережній державній податковій інспекції ГУ ДІС у Дніпропетровській області.
16 серпня 2022 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області було видано наказ № 318 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 шляхом усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення або участі в його прийнятті», яким усунуто заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті стосовно фізичної особи- підприємця ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
17.04.2024 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області згідно доповідної записки начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Киричка Євгенія від 05.04.2024 №477/04-36-14-15 винесено наказ №98-дп «Про порушення дисциплінарного провадження».
Доповідною запискою начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Киричка Євгенія від 05.04.2024 №477/04-36-14-15 повідомлялось про можливість порушення працівниками управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в тому числі ОСОБА_1 , п.п. 5.1. п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 (зі змінами).
Листом від 13.05.2024 року №413/98-дп/04-36-01-06 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області повідомлено позивача про необхідність надання пояснень з метою з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку відповідно до статей 75 Закону України «Про державну службу».
15.05.2024 року ОСОБА_1 надано письмові пояснення, в яких, зокрема, зазначила, що перегляд в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи (доньки) ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) пов`язаний (уточненням) даних для заповнення позивачем декларації осіб, уповноважених виконання функцій держави або місцевого самоврядування та у разі необхідності відображення таких даних по ОСОБА_2 у вказаній декларації. Обов`язок заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування із зазначенням достовірних власних даних, так і близьких позивача, закріплений за нею як державним службовцем Законом № 1700 іншими нормативно - правовими актами, що регулюють питання запобігання корупції.
24.05.2024 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області винесено наказ №53-дс, яким на підставі статей 65, 66 та 77 Закону №889 оголошено зауваження заступнику начальника управління - начальнику відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1. Підстава: подання дисциплінарної комісії від 16.05.2024 №682/04-36-14-15, пояснення заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1.
Позивач вважає вказаний наказ відповідача про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
На підставі ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.
Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця регулює Закон України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (Закон № 889-VIII, у редакції, чинній на час спірних правовідносин) .
Відповідно до положень частин 1, 3 статті 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.
Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.
За приписами пунктів 1, 8 частини 1 статті 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Згідно зі статтею 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.
Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
В силу вимог пункту 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
За змістом частини 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина 3 статті 66 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Згідно з положеннями частин 2 - 4 статті 67 Закону № 889-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
Обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з частиною 1 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (дисциплінарна комісія).
Постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців (Порядок № 1039).
Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
За приписами частин 10, 11 статті 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до частини 2 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця.
Згідно з частиною 1 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
За змістом частини 2 статті 77 Закону № 889-VIII у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Аналіз наведених положень Закону № 889-VIII, Порядку № 1039 свідчить про те, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення особою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом № 889-VIII та іншими нормативно-правовими актами.
Ці обставини, як і характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він учинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків з`ясовуються під час службового розслідування та/або прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення суб`єкта призначення про накладення дисциплінарного стягнення має ґрунтуватись на матеріалах дисциплінарної справи.
При цьому, об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є вчинення державним службовцем дій чи бездіяльності, або прийняття рішення, що містять ознаки протиправності, тобто, суперечать вимогам законодавства. Водночас, з суб`єктивної сторони дисциплінарний проступок характеризується наявністю вини державного службовця, під чим розуміється ставлення останнього до своїх протиправних дій чи бездіяльності, або рішення і їх шкідливих наслідків.
Аналогічний висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 28 квітня 2020 року у справі № 822/46/18.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Відповідний висновок щодо застосування норм права міститься у постанові Верховного Суду від 10 грудня 2020 року у справі № 812/831/16.
Пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Так, предметом спору у цій справі є питання правомірності наказу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.05.2024 №53-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким, на підставі подання дисциплінарної комісії від подання дисциплінарної комісії від 16.05.2024 №682/04-36-14-15, пояснень від 15.05.2024 року вирішено застосувати до заступника начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарних проступків, передбачених п.2 та п.5 ч. 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».
Зі змісту вказаного наказу вбачається, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження слугувало те, що за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено вину останньої у вчиненні дисциплінарного проступку, яка полягає у встановленні порушенні п.п.5.1 п.5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52.
Досліджуючи наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 24.05.2024 №53-дс, протокол дисциплінарної комісії від 09.05.2024 року № 2, судом встановлено, що відповідачем не зазначено, які наслідки мали місце, як результат вчинених дій позивача.
На переконання суду, вхід до облікової картки даних ФОП ОСОБА_2 , яка є донькою позивача, здійснений нею з метою уточнення даних для заповнення декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не спричинив жодних негативних наслідків, та відповідачем також не встановлено таких наслідків.
Крім того, суд зазначає, що у поданні Дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.
Так, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Тобто, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.
Підсумовуючи викладене вище, суд зазначає, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивача не підтверджено наявність у діях позивача усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивача у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків; вини позивача. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифікованої Україною 17 липня 1997 року, набула чинності для України 11 вересня 1997 року) "Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.05.2024 №53-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності своїх дій та рішення. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
За таких обставин, підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору понесені позивачем у розмірі1211,20 грн.
Керуючись ст.ст. 139, 243-246,257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування наказу №53-дс від 24.05.2024 року - задовольнити.
Скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.05.2024 року №53-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження начальника управління - начальника відділу обліку платежів та зведеної звітності управління економічного аналізу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (44118658) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Кальник