Справа № 600/2930/24-а
Суддя: Кушнір Віталіна Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в залишенні позовної заяви без розгляду

19 серпня 2024 р. м. Чернівці справа № 600/2930/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Кушнір В.О., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У поданому адміністративному позові ОСОБА_1 просить суд:

- визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування, та виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення з 01.01.2016 року по 28.02.2018 року, з урахуванням індексу споживчих цін за 1 або 100 відсотків для обчислення індексації грошового забезпечення у листопаді 2015 р., та серпні 2016 р. (базових місяцях).

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по 28.02.2018 ріку з урахуванням індексу споживчих цін за 1 або 100 відсотків для обчислення індексації грошового забезпечення у січні 2008 року, як місяця підвищення доходу (базового місяця), відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», та Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078, з урахування виплачених сум.

Ухвалою суду від 10.07.2024р. відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (в письмовому провадженні).

У поданому 26.07.2024р. клопотанні представник відповідача просить суд залишити позов без розгляду з підстав пропущення строку звернення до суду. Клопотання обґрунтоване тим, що враховуючи те, що позивач виключений зі списків особового складу (звільнений) 30.07.2021р., у даній справі мав застосовуватись 3-х місячний строк звернення до суду по стягненню індексації, визначений ч.2 ст.233 КЗпП України (в редакції, чинній з 19.07.2022р.). Натомість, позивач звернувся до суду лише 02.07.2024р., тобто з пропуском строку звернення до суду.

У свою чергу, позивач 12.08.2024р. подав до суду письмові пояснення, у яких заперечив щодо доводів відповідача про пропущення строку звернення до суду з цим позовом та наголошував на тому, що під час розгляду даної справи має застосовуватись той нормативно-правовий акт, який набув чинності та залишається чинним на момент виникнення та припинення відповідних спірних правовідносин.

Надаючи оцінку доводам відповідача та вирішуючи подане ним клопотання, суд виходить з наступного.

Предметом спору в даній справі є оскарження дій відповідача щодо нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016р. по 28.02.2018р. з урахуванням індексу споживчих цін за 1 або 100 відсотків для обчислення індексації грошового забезпечення у листопаді 2015 р. та серпні 2016р. (базових місяцях).

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Указаний строк стосується і військової служби як такої, що в розумінні положень КАС України є публічною службою (п.17 ч.1 ст.4 КАС України).

Водночас, у зазначених положеннях КАС України відсутні норми, що регулювали б порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці.

Так, строк звернення до суду з позовом про стягнення належної працівнику заробітної плати при звільненні закріплено ст.233 КЗпП України.

Відповідно до ч.2 ст.233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Відповідно до частин першої та другої статті 233 КЗпП України, в редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Таким чином, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 06 квітня 2023 року у справі №260/3564/22 та від 19 січня 2023 року у справі №460/17052/21.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 1 глави XIX Прикінцевих положень КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 року №383 Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року №338 і постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 дію карантину через COVID-19 продовжено до 30 червня 2023 року.

Поряд із цим, з липня 2023 року положення ч.2 ст.233 КЗпП України, зокрема і в частині визначення строку звернення до суду, діють без жодних обмежень.

Однак, з огляду на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 20.11.2023 у справі №160/5468/23 про поширення дії частини 233 КЗпП України (у редакції, яка діє з 19.07.2022) тільки на ті відносини, які виникли після набуття цією нормою закону чинності, суд враховує, що станом на момент виникнення спірних правовідносин вказана норма діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

У зв`язку з цим, суд приходить до висновку, що процесуальний строк на звернення з даним позовом до суду позивачем не пропущений.

Враховуючи вищевикладене, клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись статтями 240, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 про залишення позовної заяви ОСОБА_1 у справі №600/2930/24-а без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення/підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О. Кушнір