Справа № 320/36036/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2024-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2024 року №320/36036/23

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представника позивача Плясуна О.І., представника відповідача Вишневської Г.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо не встановлення для ПрAT «АК «Київводоканал» економічно обгрунтованих тарифів на централізоване водопостачання у розмірі 19,6109 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 8,3379 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) та централізоване водовідведення у розмірі 16,514 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 6,0654 грн (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення), які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302, та які подані ПрAT «АК «Київводоканал» до НКРЕКП для їх встановлення на 2023 рік;

- стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок її бюджетних асигнувань завдані ПрАТ «АК «Київводоканал» за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням НКРЕКП на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, збитки у розмірі 770267641,00 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.10.2023 відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

Позовні вимоги обґрунтовані, тим що НКРЕКП не встановлено для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтований тариф на централізоване водовідведення та водопостачання за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, який би забезпечував ліцензіату відшкодування його обґрунтованих витрат на виробництво, сплату всіх податків, обов`язкових платежів та бюджетних відрахувань відповідно до чинного законодавства України, а також отримання обґрунтованого рівня прибутку та/або джерел для відшкодування різниці, яка виникла внаслідок збиткових тарифів. ПрАТ «АК «Київводоканал» зауважував, що протягом 2023 року йому систематично завдавалися збитки внаслідок дискримінаційної тарифної політики НКРЕКП, які становлять різницю між економічно обґрунтованим тарифом, розрахованим позивачем, та тим, що був затверджений відповідачем. З огляду на вказане ПрАТ «АК «Київводоканал» обрано спосіб відновлення своїх прав шляхом стягнення з НКРЕКП завданих підприємству збитків за провадження діяльності за період з 01.01.2023 по 30.06.202 на підставі економічно необґрунтованих тарифів, як результат бездіяльності НКРЕКП.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. Мотивуючи відзив, відповідач зазначає, що процедура розгляду питання про встановлення тарифів для ПрАТ «АК «Київводоканал» відповідала вимогам чинного законодавства. Стверджує що збитки, які начебто понесло ПрАТ «АК «Київводоканал» внаслідок провадження господарської діяльності протягом І півріччя 2023 року не підтвердженні та не можуть бути стягнути, оскільки відсутня бездіяльність НКРЕКП.

Позивачем надано до суду відповідь на відзив, в якому зазначено, що відповідачем у відзиві не спростовано доводів та аргументів позивача, які викладенні у позові.

22.03.2024 протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 20.05.2024.

Представник позивача у судових засіданнях позовні вимоги підтримав, просив суд даний адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судових засіданнях проти позову заперечував, просив суд відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 08.08.2022 №2178/11/36/02-22 звернулося до НКРЕКП з проханням розглянути надані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2023 рік та надало підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків.

Вказані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2023 рік були виконані ПрАТ «АК «Київводоканал» відповідно до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2016 № 302.

НКРЕКП керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 30.08.2022 Nє 9309/19.3.2/7-22 з проханням надати річний план ліцензованої діяльності з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, погоджений органами місцевого самоврядування або місцевим органом виконавчої влади.

Витребуваний документ був наданий до НКРЕКП з листом від 14.09.2022 №2615/11/36/02-22. Також вказаним листом було надано розрахунок компенсації витрат на теплоенергію з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення для включення їх до структури планових витрат на 2023 рік та оновлені додатки 4-7, 15 та 16.

НКРЕКП керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 06.10.2022 №11742/19.3.2/7-22 з проханням надати: штатний розклад та розрахунок заробітної плати на плановий 2023 рік відповідно до Закону України «Про оплату праці»; оборотно-сальдову відомість щодо пально-мастильних матеріалів з обсягами в розрізі видів палива за 2021 рік.

Листом від 28.10.2022 №3208/11/36/02-22 ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП надано документи, які були останнім витребування листом від 06.10.2022 №11742/19.3.2/7-22.

Супровідним листом від 14.10.2022 №3004/11/36/02-22 в доповнення до листа від 08.08.2022 №2178/11/36/02-22 ПрАТ «АК «Київводоканал» надало до НКРЕКП додаток 2 до Процедури, а саме погоджену з Київською міською військовою адміністрацією заяву про встановлення тарифів.

Листом від 14.10.2022 №12186/19.1.2/7-22 НКРЕКП витребувало у ПрАТ «АК «Київводоканал» інформацію щодо «Другого проекту розвитку міської інфраструктури», яка була надана ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 21.10.2022 №3118/30/36/02-22.

НКРЕКП керуючись п. 3.5 розділу III Процедури для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 07.11.2022 №14014/19.3.2/7-22 з проханням надати: розрахунок пооб?єктної амортизації на плановий 2023 рік та пояснення щодо збільшення амортизації відносно 2021 року та плану на 2023 рік (підтвердити актами введення в експлуатацію); акти виконаних робіт з підтвердженням цін та обсягів за 9 місяців 2022 року на реагенти; копію звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2021 рік (форма №2); розрахунок по фінансовому лізингу, угоди та підтвердження фактичних витрат за 2021 рік.

Листом від 11.11.2022 №3398/11/36/02-22 ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП надано документи, які були витребувані листом від 07.11.2022 №14014/19.3.2/7-22.

Листом від 14.11.2022 №14593/19.3.2/7-22 НКРЕКП витребувано від ПрАТ «АК «Київводоканал» оновлені додатки 4-21 до Процедури.

Листом від 16.11.2022 №3447/11/36/02-22 ПрАТ «АК «Київводоканал» надав до НКРЕКП оновлені додатки 4-21.

Листом від 06.12.2022 №16118/19.3.2/7-22 НКРЕКП повідомив ПрАТ «АК «Київводоканал» про схвалення 30.11.2022 проекту постанови про встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення та розміщення його на офіційному вебсайті НКРЕКП для одержання зауважень та пропозицій.

Листом від 06.12.2022 №16120/19.1.2/7-22 НКРЕКП витребував від ПрАТ «АК «Київводоканал» інформацію щодо «Другого проекту розвитку міської інфраструктури», яка була надана ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 12.12.2022 №3770/30/36/02-22.

Листом від 09.12.2022 №3749/11/36/02-22 ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП було надано пропозиції до проекту постанови про встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

На відкритому засіданні НКРЕКП, яке відбулося 27.12.2022 було проголосоване рішення по п. 17 Порядку денного (посилання за https://www.nerc.gov.ua/agendas/27-grudnya-2022-roku-vidbudetsya-zasidannya-nkrekp), а саме про встановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на період 01.01.2023-30.06.2023 (посилання за https://www.nerc.gov.ua/storage/app/uploads/public/64a/6ad/529/64a6ad529401a391938147.pdf) (відеозапис відкритого засідання НКРЕКП від 27.12.2022 за посиланням https://www.nerc.gov.ua/galleries/videozapis-zasidannya-nkrekp-27122022, часовий проміжок відеозапису 45:44 - 48:35).

Проте, не дивлячись на всі етапи та процедури рішення НКПЕКП не було оформлене та оприлюднене, як то передбачено ч. 5 та ч. 8 ст. 14 Закону.

При цьому, на відкритому засіданні, яке відбулося 30.12.2022 (продовження відкритого засідання від 27.12.2022) (посилання за https://www.nerc.gov.ua/galleries/videozapis-zasidannya-nkrekp-30122022, часовий проміжок відеозапису 1:01:30 - 01:02:20), НКПЕКП було прийнято рішення про направлення на доопрацювання тарифів на централізоване водопостачання централізоване водовідведення, в тому чисті і для ПрАТ «АК «Київводоканал», по п. 17 Порядку денного засідання від 27.12.2023, рішення по якому вже було прийнято на відкритому засіданні 27.12.2022.

Листом від 11.01.2023 №102/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернувся до НКРЕКП з проханням при формуванні планових витрат на виробництво послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2023 рік врахувати в структурі витрат кошти, виділені з резервного фонду.

Листом ПрАТ «АК «Київводоканал» від 11.01.2023 №104/11/36/02-23 звернулося до НКРЕКП з проханням якнайшвидше встановити для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

НКРЕКП керуючись 3.5 розділу III Процедури звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 18.01.2023 №701/19.3.2/7-23 з проханням надати інформацію та документи. Крім того, в листі НКРЕКП зазначила, що розгляд матеріалів для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік буде продовжено після надання ПрАТ «АК «Київводоканал» витребуванлої інформації та документів.

ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 26.01.2023 №349/11/36/02-23 надав до НКРЕКП витребувані листом від 18.01.2023 №701/19.3.2/7-23 документи та інформацію.

Листом від 31.01.2023 №1146/19.1.3/7-23 НКРЕКП повідомив ПрАТ «АК «Київводоканал» про те, що у зв?язку з великою кількістю зауважень та пропозицій проекти рішень про встановлення ліцензіатам НКРЕКП (в тому числі щодо ПрАТ «АК «Київводоканал») тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік направлені на доопрацювання.

Листом від 16.02.2023 №1809/19.3.2/7-23 для подальшого розгляду матеріалів для встановлення ПрАТ «АК «Київводоканал» тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік НКРЕКП керуючись п. 3.5 розділу III Процедури звернувся до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати копію звіту про фінансові результати (Звіт про сукупний дохід) за 2022 рік (Форма Nє 2) та зазначив що розгляд матеріалів для встановлення тарифів на 2023 рік буде продовжено після надання витребуваних документів.

Листом від 28.02.2023 №813/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» надало до НКРЕКП витребувані документи. Також, листом вказаним листом ПрАТ «АК «Київводоканал» повідомило, що з огляду на своє тяжке фінансове становище, звернувся до НКРЕКП з проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Листом ПрАТ «АК «Київводоканал» від 13.03.2023 №1021/11/36/02-23 надало до НКРЕКП скориговані річні плани ліцензованої діяльності на 2023 рік.

Листом від 23.03.2023 №3189/19.1.3/7-23 НКРЕКП повідомило, що остання планує найближчим часом включити до порядку денного засідання НКРЕКП у формі відкритого слухання питання про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ліцензіатам НКРЕКП, у тому числі ПрАт «АК «Київводоканал».

Листом від 30.03.2023 №3485/19.3.2/7-23 НКРЕКП, посилаючись на п. 3.5 розділу ІІІ Процедури, звернувся до ПрАТ «АК «Київводоканал» з проханням надати статистичну звітність за IV квартал 2022 року та зазначив що розгляд матеріалів буде продовжено після надання витребуваних документів.

Листом від 04.04.2023 №1288/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» надало до НКРЕКП копії статистичної звітності ПрАТ «АК «Київводоканал» за IV квартал 2022 року.

З огляду на гострий дефіцит коштів для продовження здійснення ПрАТ «АК «Київводоканал» своєї ліцензійної діяльності в стабільному режимі, останнє вкотре звернулося до НКРЕКП з листом від 12.04.2023 №1397/11/36/02-23 з проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік.

НКРЕКП керуючись п. 3.5 розділу III Процедури, звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 04.05.2023 №4788/19.3.2/7-23 з проханням надати підтверджуючі документи щодо фактичних витрат, пов?язаних зі сплатою податків, зборів та інших передбачених законодавством обов?язкових платежів за 2022 рік. Як і в попередні рази НКРЕКП зупинив розгляд матеріалів для встановлення тарифів на 2023 рік до надання витребуваних документів.

Вказані вище документи були надані до НКРЕКП з листом від 05.05.2023 №1802/11/36/02-23.

НКРЕКП вкотре на підставі п. 3.5 розділу III Процедури, звернулася до ПрАТ «АК «Київводоканал» з листом від 06.06.2023 №5884/19.3.2/7-23 з проханням надати інформацію щодо фактичного використання реагентів за 2022 рік у натуральному виразі.

Витребувана листом від 06.06.2023 №5884/19.3.2/7-23 інформація була надана ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП листом від 08.06.2023 №2286/11/36/02-23.

Постановою НКРЕКП від 29.06.2023 №1210 «Про встановлення тарифів на Централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «AK «Київводоканал» останньому було встановлено тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Постановою НКРЕКП від 03.07.2023 №1218 «Про скасування деяких постанов НКРЕКП» постанову НКРЕКП від 29.06.2023 Nє 1210 «Про встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «АК «Київводоканал»» скасовано.

Враховуючи тяжке фінансове становище та гострий дефіцит коштів для забезпечення ПрАТ «АК «Київводоканал» споживачів централізованим водопостачанням та централізованим водовідведенням, ПрАТ «АК «Київводоканал» знову звернулося до НКРЕКП з листом від 08.08.2023 №3196/11/36/02-23 3 проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Листом НКРЕКП від 06.09.2023 №9421/19.1.3/7-23 надав ПрАТ «АК «Київводоканал» роз?яснення щоло невстановлення економічно обгрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік.

Листом від 07.09.2023 №3735/11/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до НКРЕКП з проханням якнайшвидше встановити економічно обгрунтовані тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення або визначити механізм компенсації втрат ПрАТ «АК «Київводоканал» в поточному році.

У відповідь на вказаний лист НКРЕКП листом від 03.10.2023 №10510/19.1.2/7-23 повідомило, що відповідь на таке звернення НКРЕКП було надано листом від 06.09.2023 №9421/19.1.3/7-23.

Вважаючи бездіяльність протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Господарський кодекс України (далі - ГК України) серед засобів державного регулювання господарської діяльності передбачає регулювання цін і тарифів. Умови, обсяги, сфери та порядок застосування окремих видів засобів державного регулювання господарської діяльності визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами, а також програмами економічного і соціального розвитку (ст. 12).

Відповідно до ст. 191 ГК України державні регульовані ціни запроваджуються Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, державними колегіальними органами та органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень у встановленому законодавством порядку. Державне регулювання цін здійснюється згідно із Законом України "Про ціни і ціноутворення".

Дія Закону "Про природні монополії" поширюється, зокрема, на відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади, органами, що здійснюють державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання, які провадять діяльність на території України (ст. 2).

Позивач належить до суб`єктів природних монополій, отже, дія цього Закону поширюється і на спірні правовідносини.

Відповідно до ст. 8 цього Закону державна цінова політика у сфері діяльності суб`єктів природних монополій та суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на суміжних ринках реалізується відповідно до законодавства про природні монополії та інших законів України.

У Законі України "Про природні монополії" визначено принципи державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій, серед яких є принцип самоокупності суб`єктів природних монополій. Водночас, цим Законом не врегульовано відносин щодо встановлення державних регульованих цін.

Відповідно до ч. 2 та 3 ст. 12 Закону "Про природні монополії" державні регульовані ціни повинні бути економічно обґрунтованими (забезпечувати відповідність ціни на товар витратам на його виробництво, продаж (реалізацію) та прибуток від його продажу (реалізації). Зміна рівня державних регульованих цін здійснюється в порядку і строки, що визначаються органами, які відповідно до цього Закону здійснюють державне регулювання цін.

Частинами 2 і 3 статті 15 цього Закону визначено гарантії, що надаються суб`єктам господарювання під час державного регулювання цін:

Кабінет Міністрів України, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які встановили державні регульовані ціни на товари в розмірі, нижчому від економічно обґрунтованого розміру, зобов`язані відшкодувати суб`єктам господарювання різницю між такими розмірами за рахунок коштів відповідних бюджетів.

Установлення Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування державних регульованих цін на товари в розмірі, нижчому від економічно обґрунтованого розміру, без визначення джерел для відшкодування різниці між такими розмірами за рахунок коштів відповідних бюджетів не допускається і може бути оскаржено в судовому порядку.

Ці гарантії поширюються на усіх суб`єктів господарювання, щодо яких застосовується державне регулювання цін, зокрема і на позивача. Позивач вважає, що ці гарантії щодо нього застосовані не були.

Щодо застосування ст. 15 Закону України «Про ціни і ціноутворення», суд звертає увагу на те, що у ч. 2 і 3 статті 15 вказаного закону йдеться про три групи суб`єктів, які встановлюють державні регульовані ціни: Кабінет Міністрів України, органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування. Зазначена норма діє у первинній редакції Закону від 21.06.2012.

У статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 № 1540-VIII (далі - Закон № 1540-VIII) зазначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону № 1540-VIII для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом.

Гарантія, передбачена ч. 2 і 3 ст. 15 Закону України «Про ціни і ціноутворення», спрямована на захист прав та інтересів суб`єктів господарювання, щодо яких застосовуються заходи державного регулювання. Ключовим для застосування зазначених гарантій є встановлення державних регульованих цін в розмірі, нижчому від економічно обґрунтованого розміру. Який саме регулятор прийняв таке рішення, не є істотним для застосування цієї гарантії. Відтак, вище зазначені гарантії поширюються і на випадки, коли державні регульовані ціни встановлені відповідними національними комісіями.

Такий висновок опосередковано підтверджується також тим, що при внесені змін до частини 4 ст. 12 Закону України «Про ціни і ціноутворення» (Законом № 499-VIII від 02.06.2015) державні колегіальні органи (якими є Національні комісії) згадуються в одному рядку з Кабінетом Міністрів України, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування як особи, які під час встановлення державних регульованих цін на товари до складу таких цін обов`язково включають розмір їх інвестиційної складової частини.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що ч. 2 і 3 ст. 15 Закону України «Про ціни і ціноутворення» поширюється на правовідносини щодо встановлення НКРЕКП державних регульованих тарифів для відповідних суб`єктів господарювання - суб`єктів природних монополій, до яких належить і позивач.

Щодо встановлення регульованих цін, то згідно ст.3 Закону №1540-VIII, Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом, в тому числі, формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 14 Закону № 1540 рішення Регулятора з питань встановлення тарифів на товари (послуги) суб`єктів природних монополій, цін (тарифів) для населення (якщо відповідні повноваження щодо встановлення цін (тарифів) надані спеціальними законами) набирають чинності з дня, наступного за днем їх опублікування в офіційному друкованому виданні - газеті "Урядовий кур`єр", якщо більш пізній строк набрання ними чинності не встановлено самим рішенням, але не раніше дня офіційного опублікування рішення. Рішення підлягає опублікуванню у 15-денний строк з дня його прийняття.

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 15 Закону України «Про природні монополії» при прийнятті рішень має забезпечуватися додержання прав і законних інтересів громадян, підприємств і суспільства.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 1540 Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

За приписами ст.17 Закону України «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» зазначено: Для ефективного виконання завдань державного регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор: 1) приймає обов`язкові до виконання рішення з питань, що належать до його компетенції; 13) встановлює державні регульовані ціни і тарифи на товари (послуги) суб`єктів природних монополій та інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо відповідні повноваження надані Регулятору законом, та змінює їх за результатами перевірки або моніторингу; Регулятор має право: 1) приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

За змістом п. 3.5 Процедури встановлення тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженої постановою НКРЕКП від 24.03.2016 № 364 (далі - Процедура № 364), НКРЕКП може звернутися до ліцензіата з метою отримання у визначений НКРЕКП строк додаткових письмових обґрунтувань та пояснень щодо наданих матеріалів, які необхідні для підтвердження розрахунків тарифів та вирішення спірних питань, що виникли при розгляді заяви про встановлення тарифів.

Розгляд заяви призупиняється на строк проведення експертизи розрахунків і обґрунтувань ліцензіата, передбаченої пунктом 3.4 цього розділу, а також на строк, передбачений абзацом першим цього пункту, про що НКРЕКП письмово повідомляє ліцензіата.

Якщо ліцензіат не надав додаткових пояснень та обґрунтувань на звернення НКРЕКП у визначений строк, розгляд заяви призупиняється до дня надходження зазначених пояснень та обґрунтувань.

За приписами п. 4.1 Процедури № 364, зміна тарифів може бути ініційована ліцензіатом шляхом надання до НКРЕКП відповідної заяви щодо встановлення тарифів та доданих до неї документів, зазначених у пункті 2.2 розділу ІІ цієї Процедури, або НКРЕКП без надання ліцензіатом зазначеної заяви.

Відповідно до вимог п. 4.2 Процедури № 364 зміна тарифів може проводитись за обставин, що впливають або можуть вплинути на результати діяльності ліцензіата в період регулювання, а саме у випадках:

1) зміни обсягів послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення, урахованих при встановленні діючих тарифів;

2) зміни в установленому порядку інвестиційної програми ліцензіата;

3) зміни протягом строку дії тарифів обсягу окремих складових структури тарифів з причин, які не залежать від ліцензіата, а саме збільшення або зменшення мінімальної заробітної плати, прожиткового мінімуму, податків, зборів, платежів, підвищення або зниження цін (тарифів) на реагенти, паливно-енергетичні ресурси, придбання води в інших суб`єктів господарювання та/або очищення власних стічних вод іншими суб`єктами господарювання, курсу валют за наявності зобов`язань по запозиченнях (кредитах, позиках) міжнародних фінансових організацій;

4) невиконання ліцензіатом інвестиційної програми, яка була врахована в чинних тарифах, що є підставою для вилучення зі структури тарифів невикористаних коштів, які були передбачені на реалізацію інвестиційної програми, або врахування цих коштів як джерела фінансування інвестиційної програми на планований період;

5) недотримання ліцензіатом структури витрат згідно зі статтями, затвердженими в тарифах на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення, а також використання коштів, отриманих за рахунок діяльності з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення, не за цільовим призначенням;

6) наявності в діяльності з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення перехресного субсидіювання між нею та іншими видами господарської діяльності ліцензіата.

У відповідності до п. 1.9 Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженим постановою НКРЕКП від 10.03.2016 № 302 (далі - Порядок № 302) для встановлення тарифів на централізоване водопостачання та/або централізоване водовідведення ліцензіат подає до НКРЕКП у термін до 01 червня кожного року у друкованому та електронному вигляді заяву про встановлення тарифів та розрахунки тарифів за встановленими формами з підтвердними матеріалами і документами, що використовувалися для розрахунків.

Згідно п.п 1.4-1.7 Процедури № 364 розрахунки тарифів виконуються заявником відповідно до вимог чинного законодавства та надаються до НКРЕКП разом із заявою.

Рішення щодо встановлення тарифів приймаються НКРЕКП на засіданнях у формі відкритих слухань шляхом всебічного та повного з`ясування позицій усіх учасників засідань, які проводяться після розгляду наданих заявником документів, аналізу результатів фінансово-господарської діяльності заявника відповідними підрозділами НКРЕКП та підготовки їх пропозицій, і оформлюються постановами НКРЕКП.

До рішення про встановлення тарифів додається структура тарифів.

Частиною 4статті 17 Закону № 1540-VIII встановлено, що порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення державних регульованих цін і тарифів для суб`єктів природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг, а також для інших суб`єктів господарювання, що провадять діяльність на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг, затверджені Регулятором, мають бути недискримінаційними і прозорими та підлягають оприлюдненню на офіційному веб-сайті Регулятора та в офіційному друкованому виданні. При розробленні та затвердженні зазначених методик Регулятор має забезпечити, щоб суб`єкти природних монополій у сферах енергетики та комунальних послуг отримали належні стимули на коротко- та довгостроковий періоди щодо підвищення ефективності, ліквідації перехресного субсидіювання між видами діяльності та групами споживачів, сприяння ринковій інтеграції та безпеці постачання.

У разі застосування будь-якого способу державного регулювання цін порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення тарифів повинні забезпечити покриття економічно обґрунтованих витрат, залучення необхідних інвестицій, дотримання екологічних вимог, вимог якості та безпеки, обґрунтованої прибутковості. Такі порядки (методики) повинні сприяти використанню місцевих, відновлюваних та вторинних енергетичних ресурсів, а також сприятливих до навколишнього природного середовища технологій.

З вищенаведеного випливає, що законодавцем встановлена процедура визначення розміру тарифів на надання комунальних послуг та їх структури шляхом подання ліценціатом відповідних заяв з підтверджуючими документами, за наслідком чого у регулятора виникає обов`язок проведення аналізу економічної обґрунтованості сформованих ліцензіатом статей витрат у структурі тарифів (в тому числі з метою недопущення необґрунтованого зростання тарифів до споживачів) шляхом прийняття відповідних постанов, які можуть бути оскаржені ліцензіатами з дотриманням законодавчо встановленого строку.

Так судом було встановлено, що ПрАТ «АК «Київводоканал» листом від 08.08.2022 Nє 2178/11/36/02-22 звернулося до НКРЕКП з проханням розглянути надані розрахунки планових витрат на виробництво послуг із централізованого водопостачання та централізованого водовідведення на 2023 рік та надало підтвердні матеріали і документи, що використовувалися під час проведення таких розрахунків.

Після довготривалої процедури збирання документів для належного розгляду вказаної заяви НКРЕКП було прийнято постанову від 29.06.2023 Nє 1210 «Про встановлення тарифів на Централізоване водопостачання та централізоване водовідведення ПрАТ «AK «Київводоканал»», де останньому було встановлено тарифи на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Проте, в подальшому Постановою НКРЕКП від 03.07.2023 №1218 «Про скасування деяких постанов НКРЕКП» постанову НКРЕКП від 29.06.2023 №1210 «Про встановлення тарифів на централізоване водовідведення ПрАТ «AK «Київводоканал»» було скасовано.

Тобто, судом встановлено, що з моменту звернення ПрАТ «АК «Київводоканал» до НКРЕКП листом від 08.08.2022, НКРЕКП не було встановлено для ПрАТ «АК «Київводоканал» на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення.

Отже, судом встановлено, що незважаючи на виконання ПрАТ «АК «Київводоканал» всіх вимог законодавства, яке регулює питання встановлення економічно обґрунтованих тарифів, НКРЕКП протягом довгого періоду часу та на момент подачі позову до суду покладений нього обов`язок щодо встановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік не виконав, та рішення про встановлення для ПрАТ «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення на 2023 рік не прийняв.

Щодо доводів відповідача про те, що вирішення питання щодо визнання протиправною бездіяльності, яка полягає у неприйнятті відповідних змін до нормативно-правових актів, виходить за межі повноважень судів, визначених статтею 242 КАС України, і є грубим втручанням у дискреційні повноваження Регулятора, суд зазначає таке.

Під поняттям «дискреційних повноважень суб`єкта владних повноважень» слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміється таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Вказані критерії неодноразово застосовані Верховним Судом у низці своїх рішень при наданні оцінки означеному поняттю і колегія суддів не вбачає підстав для їхнього незастосування у розглядуваній ситуації.

У цьому зв`язку суд звертає увагу, що чинне законодавство чітко визначає, що умови виконання спеціальних обов`язків мають забезпечувати покриття економічно обґрунтованих витрат учасника ринку на виконання таких обов`язків; постачальник надає універсальні послуги за економічно обґрунтованими, прозорими та недискримінаційними цінами, що формуються ним відповідно до методики (порядку), затвердженої Регулятором; у разі застосування будь-якого способу державного регулювання цін порядки (методики) формування, розрахунку та встановлення тарифів повинні забезпечити покриття економічно обґрунтованих витрат.

Отже, НКРЕКП має здійснювати формування цін і тарифів таким чином, щоб вони забезпечували, зокрема, покриття економічно обґрунтованих витрат постачальника.

За таких умов, у даному випадку, Регулятор має лише один законний спосіб дії (правильний варіант поведінки) у вигляді забезпечення покриття економічно обґрунтованих витрат.

Однак, у ході судового розгляду справи підтверджено тривалу бездіяльність НКРЕКП щодо встановлення економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, що привезло до завдання збитків позивачу.

У зв`язку з вищезазначеним та нормами чинного законодавства суд зазначає, що позовні вимоги про визнання протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо не встановлення для ПрAT «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання у розмірі 19,6109 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 8,3379 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) та централізоване водовідведення у розмірі 16,514 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 6,0654 грн (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення), які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302, та які подані ПрAT «АК «Київводоканал» до НКРЕКП для їх встановлення на 2023 рік, є обґрунтованою та підлягають задоволенню.

Щодо позовної вимоги про стягнення з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок її бюджетних асигнувань завдані ПрАТ «АК «Київводоканал» за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням НКРЕКП на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, збитки у розмірі 770267641,00 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 170 Цивільного кодексу України, Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно з частиною першою статті 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Велика Палата Верховного Суду в постанові 12.03.2019 у справі № 920/715/17 зазначила про те, що статті 1173, 1174 Цивільного кодексу України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, цими нормами не заперечується обов`язковість наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків. Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 Цивільного кодексу України.

Факт допущення відповідачем протиправної бездіяльності Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо не встановлення для ПрAT «АК «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання у розмірі 19,6109 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 8,3379 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) та централізоване водовідведення у розмірі 16,514 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 6,0654 грн (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення), які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.03.2016 №302, та які подані ПрAT «АК «Київводоканал» до НКРЕКП для їх встановлення на 2023 рік встановлений судом.

Як вбачається з матеріалів справи, що ПрAT «АК «Київводоканал» просить суд стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок її бюджетних асигнувань завдані за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням НКРЕКП на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, збитки у розмірі 770267641,00 грн.

На підтвердження вказаної суми, ПрAT «АК «Київводоканал» надано висновок експерта №3622 від 16.11.2023 за результатами проведення експертного економічного дослідження.

Так, відповідно до цього висновку, на питання ПрAT «АК «Київводоканал», а саме - «Чи підтверджується здійснений ПрAT «АК «Київводоканал» розрахунок суми збитків (у вигляді упущеної вигоди) у розмірі 770267647 грн. завданої ПрAT «АК «Київводоканал» за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням НКРЕКП за 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення?» експерт підтвердив суду, яка зазначена в позовній заяві ПрAT «АК «Київводоканал».

Оцінюючи вказаний висновок експерта, суд зазначає, що експертним дослідженням лише математичним способом, на підставі наданих позивачем документів, підтверджено суму понесених підприємством збитків від здійснення господарської діяльності з централізованого водопостачання та водовідведення.

Разом з тим, суд звертає увагу, що ПрAT «АК «Київводоканал» надано до суду звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності ліцензіата за І півріччя 2023 року (копія якого міститься в матеріалах справи) за формою звітності №8-НКРЕКП водопостачання/водовідведення (квартальна), затвердженою постановою НКРЕКП від 31.05.2017 №717.

Відповідно до цього звіту судом встановлено, що розрахунковий фінансовий результат за доходами та витратами ПрАТ «АК «Київводоканал» за І-ше півріччя 2023 року становив: - 301097260, 00 грн.

Факт понесення позивачем збитків у розмірі 301097260,00 грн. та виникнення вказаної сума підтверджується звітом про фінансові результати та виконання структури тарифів за видами діяльності ліцензіата за І півріччя 2023 року (копія якого міститься в матеріалах справи) за формою звітності №8-НКРЕКП-водопостачання/водовідведення (квартальна), затвердженою постановою НКРЕКП від 31.05.2017 №717.

Суд зазначає, що правильним способом захисту порушеного права ПрАТ «АК «Київводоканал» є стягнення збитків саме з НКРЕКП за рахунок її бюджетних асигнувань.

Так, відповідно до частини другої статті 1 Закону № 1540-VIII Регулятор є юридичною особою публічного права, має відокремлене майно, що є державною власністю, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням.

Згідно з частиною четвертою статті 5 Закону №1540-VIII Регулятор має достатньо людських та фінансових ресурсів для виконання своїх завдань відповідно до цього Закону та інших законів. Регулятор самостійно розподіляє кошти, виділені Регулятору на відповідний рік, та розпоряджається ними.

Фінансування Регулятора, його центрального апарату і територіальних органів здійснюється за рахунок надходження до спеціального фонду Державного бюджету України внесків на регулювання, які сплачуються суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до статті 13 цього Закону. Внески на регулювання зараховуються до доходів спеціального фонду Державного бюджету України, не підлягають вилученню та використовуються за цільовим призначенням на фінансування діяльності Регулятора, його центрального апарату і територіальних органів (частина перша статті 10 Закону № 1540-VIII).

У свою чергу, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.06.2018 у справі №910/23967/16 (провадження №12-110гс18) в частині формулювання резолютивної частини судових рішень про задоволення позову в спорах де відповідачем є держава, яка бере участь у справі через відповідний орган (органи) державної влади, щодо необхідності зазначення таких відомостей, як орган, через який грошові кошти мають перераховуватись, або номера чи виду рахунку, з якого має бути здійснено стягнення/списання, у пункті 6.21 зазначила про те, що такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не резолютивній частині рішення.

Наведене дає підстави для висновку про те, що завдана ПрАТ «АК «КИЇВВОДОКАНАЛ» майнова шкода підлягає стягненню безпосередньо з НКРЕКП.

У зв`язку з тим, що ПрАТ «АК «Київводоканал» підтверджено лише частину суми завданих збитків, суд вважає за необхідне стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок її бюджетних асигнувань завдані Приватному акціонерному товариству «Акціонерна компанія «Київводоканал» за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням Національною комісією. що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, збитки у розмірі 301097260,00 грн. (триста один мільйон дев`яносто сім тисяч двісті шістдесят грн. 00 коп.).

Зважаючи на правове регулювання спірних правовідносин у зіставлення з установленими судами обставинами, суд констатує, що доводи НКРЕКП, наведені в обґрунтування своєї позиції, не підтвердилися під час судового розгляду справи.

Відповідачем у судовому порядку відповідно до частини другої статті 77 КАС України не спростовано факт допущення протиправної бездіяльності, що призвів до завданню шкоди суб`єкту господарювання, що провадить діяльність у сфері енергетики.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

За подання даного адміністративного позову до суду позивачем було сплачено судовий збір в сумі 29524,00 грн згідно квитанції про сплату, який в силу положень статті 139 КАС України підлягає відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо не встановлення для Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання у розмірі 19,6109 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 8,3379 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) та централізоване водовідведення у розмірі 16,514 грн. (без ПДВ) (для споживачів, які не є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення) і 6,0654 грн (без ПДВ) (для споживачів, які є суб`єктами господарювання у сфері централізованого водопостачання та водовідведення), які розраховані у відповідності до Порядку формування тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2016 №302, та які подані Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг для їх встановлення на 2023 рік.

3. Стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за рахунок її бюджетних асигнувань завдані Приватному акціонерному товариству «Акціонерна компанія «Київводоканал» за період з 01.01.2023 по 30.06.2023, у зв`язку з невстановленням Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на 2023 рік економічно обґрунтованих тарифів на централізоване водопостачання та централізоване водовідведення, збитки у розмірі 301097260,00 грн. (триста один мільйон дев`яносто сім тисяч двісті шістдесят грн. 00 коп.).

4. Стягнути сплачений судовий збір у розмірі 29524 (двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять чотири) грн. 00 коп. на користь Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

5. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 20 серпня 2024 р.