Справа № 120/10771/24
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

21 серпня 2024 р. Справа № 120/10771/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Бошкова Юлія Миколаївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Чечельницька районна лікарня" Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, Четвертого відділу ІНФОРМАЦІЯ_1 , Медичного закладу - Вінницька обласна медико-соціальна експертна комісія № 2 (002.002) - Вінницький обласний центр медико-соціальної експертизи про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Чечельницька районна лікарня" Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Медичного закладу - Вінницька обласна медико-соціальна експертна комісія № 2 (002.002) - Вінницький обласний центр медико-соціальної експертизи про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд зазначає, що правову категорію "зміст позовних вимог" слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Суд зазначає, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 року по справі № 826/16958/17.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизований в прохальній частині позовної заяви.

Частиною 1 ст. 5 КАС України унормовано, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Як слідує з прохальної частини позовної заяви, позивач, просить суд заявляє одночасно позовні вимоги до усіх позивачів:

- рішення Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_1 , оформлене довідкою від 01-02 вересня 2022 року щодо визнання позивача обмежено придатним до військової служби встановити таким, що воно в травні 2024 і дотепер втратило юридичну силу для встановлення по ньому позивачу групи інвалідності, тому направлення в 2024 позивача на МСЕК встановити видимістю належного виконання відповідачами службових обов`язків, тобто погодитися з відповідачем з тим, що позивача направлено на МСЕК, коли Довідка ВЛК була нечинною, а тому відповідачі окрім виокремленого допустили стосовно прав позивача протиправну бездіяльність, ураховуючи те, що Військово-лікарської комісія як нештатна при ІНФОРМАЦІЯ_1 не вправі приймати рішення про проведення повторного чи контрольного медичного огляду позивача, зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_1 направити позивача на штатну ВЛК на повторний чи контрольний медичний огляд позивача (Повторний чи контрольний медичний огляд позивача можливий за наявності рішення про направлення на повторний (контрольний) медичний огляд штатної ВЛК з урахуванням усіх наданих позивачем документів), при тому усьому тому й зобов`язати Комунальне некомерційне підприємство "Чечельницька районна лікарня" Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області створити щодо стану здоров`я позивача такі документи, зокрема виміри згідно медичного протоколу щодо руху хребта позивача, який викладено в Методичних рекомендаціях МОЗ України "Особливість експертизи вертеброгенних захворювань хребта",

- в результаті також встановити бездіяльність Голови комісії або керівника закладу охорони здоров`я - Медичного закладу - Вінницька обласна медико-соціальна експертна комісія №2 (002.002) - Вінницького обласного центру медико-соціальної експертизи щодо не інформування у триденний строк правоохоронні органи стосовно бездіяльності посадових осіб інших відповідачів при направлені позивача в 2024 на МСЕК, тому зобов`язати проінформувати,

- в результаті зобов`язати відповідачів належним чином провести медичний огляд позивача, за результатами якого прийняти рішення про його інвалідність, чи не інвалідність, що зобов`язати зробити на виключно об`єктивних даних та критеріях.

Однак, наведене формулювання позовних вимог як зазначено до усіх відповідачів суперечить в цілому ч. 1 ст. 5 КАС України.

Оскільки, згідно вказаної статті, адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо встановлення видимості належного виконання відповідачами службових обов`язків, а також адміністративний суд не наділений правом та й, у цілому не може зобов`язати комунальне підприємство, яке відноситься до закладів охорони здоров`я, створити щодо стану здоров`я позивача документи, зокрема виміри згідно медичного протоколу щодо руху хребта та зобов`язати провести належним чином медичний огляд.

Також, що стосується вимоги до Голови комісії або керівника закладу охорони здоров`я - Медичного закладу - Вінницька обласна медико-соціальна експертна комісія № 2, про не інформування у триденний строк правоохоронні органи стосовно бездіяльності посадових осіб інших відповідачів при направленні позивача у 2024 році на МСЕК, тому зобов`язати проінформувати, то така взагалі є не зрозумілою до кого саме вона заявлена до голови комісії чи керівника закладу охорони здоров`я, не обгрунтовано хто?, коли? за яких підстав? мав повідомляти правоохоронні органи про бездіяльність яких? посадових осіб.

У зв`язку із зазначеним, суд наголошує на невідповідності позовних вимог вимогам п. 5 ч. 5 ст. 160 КАСУ, оскільки зазначені позовні вимоги не відповідають вимогам, які встановлюються до змісту та форми адміністративного позову. Позивач не конкретизував, які саме права та інтереси були порушені, а також не вказав чіткі підстави для задоволення позову.

Більше того, в позовній заяві, позовні вимоги сформульовані таким чином, що вони не дозволяють чітко визначити предмет та обсяг позовних вимог, що порушує вимоги п. 4 ч. 5 ст. 160 КАСУ.

Тому, за наведених обставин позивачу необхідно уточнити позовні вимоги та навести відповідне обґрунтування таким вимогам.

Окрім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI.

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

В силу вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру ставка судового збору для юридичної особи становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також, ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", визначено у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлено на рівні 3028,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1211,20 грн. (за кожну немайнову вимогу).

Так, звернувшись до суду, позивачем заявлено позовні вимоги до трьох суб`єктів владних повноважень. Та, відповідно, заявлено три основні вимоги немайнового характеру.

При цьому, суд зауважує, що при тлумаченні поняття "вимога" у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо.

Тобто при зверненні до адміністративного суду із визначеним суб`єктним складом відповідачів та заявленими позовними вимогами розмір судового збору становить 3633,60 грн. (1211,20 х 3).

Натомість згідно з доданою до позовної заяви квитанцією позивач сплатив судовий збір у розмірі 1211,20 грн. Відтак, сума недоплати судового збору становить - 2422,40 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків останньої, визначених в мотивувальний частині ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства "Чечельницька районна лікарня" Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, ІНФОРМАЦІЯ_1 , Медичного закладу - Вінницька обласна медико-соціальна експертна комісія № 2 (002.002) - Вінницький обласний центр медико-соціальної експертизи про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна