Справа № 320/5564/20
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5564/20 Суддя (судді) першої інстанції: Щавінський В.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Аліменка В.О.,

Мельничука В.П.,

При секретарі: Долинській Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні (без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу) апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 04 січня 2024 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області, в якому просив:

- визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області в перерахунку та виплаті йому пенсії без обмеження максимальним розміром;

- зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести йому з 30.11.2018 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 позовні вимоги - задоволено.

Визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області в перерахунку та виплаті пенсії ОСОБА_1 без обмеження максимальним розміром.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести ОСОБА_1 з 30.11.2018 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.02.2021 апеляційну скаргу ГУ ПФУ у Київській області - залишено без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 року - без змін.

У подальшому, у листопаді 2023 року позивач звернувся до суду із заявою, в якій просив роз`яснити рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі №320/5564/20, а саме: чи підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром та чи зобов`язаний відповідач здійснювати виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, індексації пенсії.

Заява мотивована тим, що дане судове рішення відповідач трактує на власний розсуд та вважає, що після проведеної індексації пенсії з 01.03.2022, з 01.12.2022, з 01.03.2023 та підвищення прожиткового розміру мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, підлягає застосуванню максимальний розмір пенсії, втім на думку пенсійного фонлу рішенням суду не покладено зобов`язань щодо виплати пенсії без обмеження максимального розміру в подальшому після проведення перерахунків пенсії з інших дат.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04 січня 2024 року заяву - задоволено.

Роз`яснено, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі №320/5564/20 підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром.

Роз`яснено, що при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, індексації пенсії підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати спірну ухвалу та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 року.

На обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що пенсія позивачу призначена у відповідності до вимог чинного законодавства, та з огляду на положення статті 67 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» розмір пенсії не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів доходів громадян.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, а подання відзиву на апеляційну скаргу в письмовій формі відповідно до статті 304 КАС України є правом, а не обов`язком учасників справи, колегія суддів у відповідності до частини другої ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Апеляційний розгляд справи здійснюється без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у силу вимог частини четвертої ст. 229 КАС України, оскільки сторони у судове засідання не з`явились.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Роз`яснюючи судове рішення, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки під час прийняття рішення від 22.09.2020 у справі №320/5564/20 встановлено, що до позивача не застосовується обмеження пенсії максимальним розміром, тому наявні підстави для роз`яснення такого рішення.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з частиною першою ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

При цьому, роз`яснення судового рішення може бути зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення.

Таким чином, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акту, який полягає в усуненні неясності судового акту та викладенні рішення суду в більш ясній і зрозумілій формі для його виконання.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

У такому разі в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення та суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Як свідчать матеріали справи, рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 позовні вимоги - задоволено.

Визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області в перерахунку та виплаті пенсії ОСОБА_1 без обмеження максимальним розміром.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести ОСОБА_1 з 30.11.2018 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат.

Резолютивна частина рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення, вказаним рішенням зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести позивачу з 30.11.2018 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат.

До того ж, в мотивувальній частині відображено аналіз фактичних обставин справи, оцінку доказів, зазначено підстави вирішення справи, та вказано про те, що позивачу нараховано пенсію, проте її виплату обмежено максимальним розміром.

Тобто, вказане судове рішення у резолютивній частині є чітким та зрозумілим, оскільки не містить жодних положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння та у мотивувальній частині судом першої інстанції наведено належне правове обгрунтування та підстави, які регулюють спірні правовідносини з відповідним посиланням на норми Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

У свою чергу, підставою для звернення до суду із заявою стало те, що під час виконання судового рішення виникли розбіжності в розумінні того, чи зобов`язаний відповідач здійснювати виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб та індексації пенсії.

Разом з тим, під час прийняття рішення від 22.09.2020 у справі №320/5564/20 встановлено, що до позивача не застосовується обмеження пенсії максимальним розміром, що свідчить про безпідставність посилань Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про встановлення обмежень до розміру пенсії позивача.

Суд наголошує, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2020 у справі №320/5564/20 яким зобов`язано відповідача провести перерахунок та виплатити пенсію позивачу без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат набрало законної сили на підставі постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.02.2021.

Відповідно до частин другої та третьої статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Крім того, статтею 370 КАС України визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Фактично аргументи Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області свідчать про те, що пенсійний орган не погоджується з визначеним в судовому рішенні від 22.09.2020 у справі №320/5564/20 порядком перерахунку пенсії.

За приписами статті 378 КАС України за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може встановити чи змінити спосіб або порядок виконання такого рішення.

Таким чином, чинним законодавством розмежовано порядок «роз`яснення судового рішення якщо таке є незрозумілим» (статті 254 КАС України) та «встановлення способу і порядку виконання судового рішення в разі наявності обставин, що ускладнюють його виконання» (статті 378 КАС України).

Тобто, поняття «спосіб» і «порядок» виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Таким чином, дослідивши встановлені обставини, проаналізувавши вищенаведені правові норми, колегія суддів приходить до переконання про наявність підстав для задоволення заява позивача про роз`яснення судового рішення.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційних скарг не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області - залишити без задоволення.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 04 січня 2024 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді В.О. Аліменко

В.П. Мельничук