Справа № 360/923/24
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2024-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду після усунення її недоліків та відкриття провадження у справі

20 серпня 2024 року м. ДніпроСправа № 360/923/24
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., перевіривши матеріали адміністративного позову адвоката Жегестовської Катерини Георгіївни в інтересах ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов адвоката Жегестовської Катерини Георгіївни в інтересах ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , в якому позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо не звільнення з військової служби ОСОБА_1 на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», згідно з поданим рапортом від 10.06.2024;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 невідкладно розглянути рапорт ОСОБА_1 від 10.06.2024, з врахуванням висновків суду та звільнити його з військової служби в запас на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» у зв`язку з сімейними обставинами, а саме у зв`язку з наявністю на утриманні військовослужбовця трьох дітей віком до 18 років, крім тих, які мають заборгованість із сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму платежів за три місяці.

Ухвалою суду від 13 серпня 2024 року вищевказану позовну заяву залишено без руху. Запропоновано позивачу протягом п`яти календарних днів з дати отримання цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви у спосіб, визначений ухвалою.

16 серпня 2024 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, до якої додано уточнену позовну заяву та заяву про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмета спору на стороні позивача.

Таким чином, недоліки позовної заяви усунуто в строк, встановлений судом.

Позовну заяву обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 з 27.09.2022 по теперішній час проходить військову службу у військовій частині НОМЕР_2 , яка перебуває у підпорядкуванні (у складі) військової частини НОМЕР_1 .

10.06.2024 позивач звернувся з рапортом до командира взводу МТЗ в/ч НОМЕР_2 про звільнення з лав ЗСУ за сімейними обставинами, у зв`язку з наявністю на утриманні військовослужбовця трьох дітей віком до 18 років, крім тих, які мають заборгованість зі сплати аліментів, сукупний розмір якої перевищує суму платежу за три місяці, на підставі підпункту «г» пункту 2 частини 4 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

До рапорту було додано копії: паспорту позивача, військового квитка, картки платника податків позивача, свідоцтва про шлюб, паспорту дружини, картки платника податків дружини, свідоцтва про народження ОСОБА_2 , свідоцтва про народження ОСОБА_3 , свідоцтва про народження ОСОБА_4 , свідоцтва про смерть батька дітей ОСОБА_5 , заява серії НОМЕР_3 , реєстр 710 від 17.05.2024, судовий наказ у справі № 215/180/23 від 06.02.2023, довідка про доходи від 30.05.2024 № 1697.

Рапорт позивача зареєстрований військовою частиною НОМЕР_2 за № 2624 від 10.06.2024. Згідно з резолюцією юриста військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_6 «має передбачені підстави для звільнення».

07.06.2024 військовою частиною НОМЕР_2 звільнення позивача погоджено, з позивачем проведено бесіду з приводу звільнення з військової служби, рапорт з додатками направлено на розгляд за підпорядкуванням до відповідача.

27.07.2024 відповідач, командир якої має право приймати рішення про звільнення позивача з військової служби, повернув матеріали щодо звільнення позивача військовій частині НОМЕР_2 як такі, що не містять вичерпного переліку документів, що підтверджують обставини для звільнення, які визначені законодавством.

Позивач вважає таку бездіяльність відповідача протиправною.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду.

Також в позові заявлено клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, про витребування у відповідача доказів у порядку забезпечення доказів.

Крім того, як вже зазначалось вище, до позову додано клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних позовних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - військової частини НОМЕР_2 .

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в адміністративній справі суд не вбачає, у зв`язку з чим вважає за необхідне відкрити провадження у справі.

Щодо клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (частина друга статті 12 КАС України).

Перелік справ незначної складності для цілей КАС України визначено в частині шостій статті 12 цього Кодексу.

Так, відповідно до пункту першого частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Доказів того, що позивач є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище до позовної заяви не надано та судом таких обставин не встановлено.

Відповідно до частин першої та другої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності; за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з частиною четвертою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує: для юридичних осіб - п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Проаналізувавши вищевказані норми Кодексу суд вважає, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності (частина шоста статті 12 КАС України), а також інші адміністративні справи, щодо яких процесуальний закон не містить імперативних норм про їхній розгляд за правилами загального позовного провадження (частина четверта статті 12 КАС України) або ж про заборону розглядати їх за правилами спрощеного позовного провадження (частина четверта статті 257 КАС України).

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21 вересня 2023 року у справі № 380/25627/21, від 22 липня 2021 року в справі № 460/6542/20 та від 30 червня 2022 року у справі № 640/27145/20.

Представником позивача не наведено жодних доводів щодо необхідності розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

На підставі викладеного, враховуючи приписи статей 12 та 257 КАС України, суд дійшов висновку, що даний спір не підпадає під категорію справ, які належить розглядати за правилами загального позовного провадження.

Зазначена справа не є справою значної складності, перешкод для розгляду її за правилами спрощеного позовного провадження судом не встановлено.

Отже, оскільки дана справа не відноситься до категорій справ, зазначених у частині 4 статті 257 КАС України, враховуючи незначну складність справи, суд дійшов висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Щодо клопотання представника позивача про залучення третьої особи до участі у справі на стороні позивача, суд зазначає таке.

Відповідно до вимог частини 2 статті 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Отже, суд може залучити третю особу, яка не заявляє самостійних позовних вимог на предмет спору до участі у справі виключно у випадку якщо встановить, що судове рішення може вплинути на права, інтереси та обов`язки такої особи.

Враховуючи наведене, оскільки позивач проходить військову службу саме у військовій частині НОМЕР_2 , суд вважає, що судове рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки останньої.

Водночас, суд зазначає, що клопотання представника позивача про залучення третьої особи підлягає частковому задоволенню, оскільки суд вважає, що військову частину НОМЕР_2 слід залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, у зв`язку з тим, що остання також уповноважена на розгляд відповідних рапортів військовослужбовців, які проходять у ній службу та прийняття відповідних рішень.

Щодо клопотання представника позивача про витребування у відповідача доказів у порядку забезпечення доказів, суд зазначає таке.

Згідно з статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частини 1 статті 114 КАС України, суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

Частиною 2 вказаної норми визначено, що заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Статтею 116 КАС України визначено вимоги до оформлення заяви про забезпечення доказів.

Відтак, інститут забезпечення доказів в адміністративному судочинстві спрямований на забезпечення здійснення процесу доказування шляхом збирання і закріплення доказів, якщо існують обставини, які свідчать про небезпеку того, що надання потрібних доказів може стати неможливим або ускладненим.

Тобто, суд за заявою учасника справи має забезпечити докази, зокрема шляхом їх витребуванням та оглядом, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

При цьому, аналізуючи наведені положення Кодексу суд зазначає, що вказана заява про забезпечення доказів має складатись окремим процесуальним документом, оформленим у відповідності до вимог, визначених статтею 116 КАС України із відповідним зазначенням мотивів (доводів) її подання.

Зважаючи на вищевказані норми, заявлені позивачем вимоги у позовній заяві про витребування у порядку забезпечення доказів, по суті не є заявою про забезпечення доказів, а є клопотанням про витребування доказів, адже заявник не обґрунтовує ані обставини, які, на його думку, вказують на наявність підстав для забезпечення доказів, ані те, що позивач позбавлений можливості надати до суду у повному обсязі належним чином завірені копії документів, а не зазначення обставин, що подання таких доказів стане згодом неможливим або утрудненим.

Відповідно до частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з частиною 1 статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Отже, керуючись положеннями статті 9, 77, 80 КАС України, суд вважає за необхідне частково задовольнити клопотання представника позивача про витребування доказів, а також з власної ініціативи витребувати у відповідача та третьої особи докази, яких, на думку суду, не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 49, 80, 114, 116, 160, 161, 171, 241, 243, 248, 257-262 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за позовом адвоката Жегестовської Катерини Георгіївни в інтересах ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Залучити військову частину НОМЕР_2 (ідентифікаційний код: НОМЕР_4 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Витребувати у військової частини НОМЕР_1 належним чином засвідчені копії:

- адміністративно-розпорядчих документів на підтвердження перебування військової частини НОМЕР_2 в підпорядкуванні військової частини НОМЕР_1 ;

- адміністративно-розпорядчих документів на підтвердження повноважень військової частини НОМЕР_1 щодо розгляду рапортів про звільнення з військової служби військовослужбовців військової частини НОМЕР_2 та прийняття відповідних рішень з таких питань;

- наказу (витягу щодо позивача) командира військової частини НОМЕР_1 від 09.04.2024 № 38-РС;

- рішення (іншого розпорядчого документу), який приймався військовою частиною НОМЕР_1 (в разі прийняття) за результатами розгляду рапорту ОСОБА_1 про звільнення з військової служби від 10.06.2024 № 2624 з наданням розпорядчого документу на підтвердження таких повноважень;

- всіх документів, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті рішень, вчиненні дій, з приводу яких подано позов.

Витребувати у військової частини НОМЕР_2 належним чином засвідчені копії:

- адміністративно-розпорядчих документів на підтвердження перебування військової частини НОМЕР_2 в підпорядкуванні військової частини НОМЕР_1 ;

- адміністративно-розпорядчих документів на підтвердження повноважень військової частини НОМЕР_1 щодо розгляду рапортів про звільнення з військової служби військовослужбовців військової частини НОМЕР_2 ;

- розпорядчого документу, на підставі якого рапорт ОСОБА_1 про звільнення з військової служби від 10.06.2024 № 2624 передавався на розгляд військовій частині НОМЕР_1 ;

- наказів про прийняття ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ) на службу до військової частини та зарахування його до списків особового складу;

- рапорту ОСОБА_1 про звільнення з військової служби від 10.06.2024 № 2624 разом з усіма доданими до нього документами;

- рішення (інший розпорядчий документ), який прийнято за результатами розгляду вищезазначеного рапорту ОСОБА_1 про звільнення з військової служби;

- всіх документів, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті рішень, вчиненні дій, з приводу яких подано позов.

Суд роз`яснює відповідачу та третій особі, що у випадку наявності грифу секретності на витребуваних судом документах або на деяких з них, це не звільняє останніх від обов`язку надання суду необхідної для розгляду цієї справи інформації, зокрема, шляхом надання таких документів (витягів стосовно позивача або спірних правовідносин) із зазначенням на них відомостей про наявні обмеження, тобто без зазначення інформації, яка містить державну таємницю, та/або відповідач та третя особа може надати довідку із значенням інформації з витребуваних документів, яка стосується розгляду цієї справи, окрім інформації, яка є таємною.

Витребувані судом документи надати за допомогою підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) - «Електронний суд», у строк протягом 15 календарних днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

У разі заперечень відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановити строк для подання відповідної заяви протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі надіслати суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи відзив на позовну заяву (відзив) і всі докази разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) іншим учасникам справи копії відзиву та доданих до нього документів.

Запропонувати третій особі протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі надіслати суду через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та іншим учасникам справи письмові пояснення щодо позову і всі докази разом з документами, що підтверджують надіслання (надання) іншим учасникам копії пояснень та доданих до них документів.

Відповідь на пояснення третьої особи може бути подана протягом п`яти днів з дня їх отримання.

Запропонувати позивачу протягом п`яти днів з дня отримання відзиву надіслати суду та іншим учасникам справи відповідь на відзив.

Запропонувати відповідачу протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив надіслати суду та іншим учасникам справи заперечення проти відповіді на відзив.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Попередити учасників справи, що відповідно до частини дев`ятої статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Справа розглядатиметься суддею Качанком О.М. одноособово.

Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи разом з витягом про їхні процесуальні права та обов`язки, встановлені статтями 44, 47 КАС України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо цієї справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО.М. Качанок