Справа № 371/1200/24
Суддя: Геліч Т. В.
Дата ухвалення: 2024-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний № 371/1200/24
Номер провадження № 2-а/371/36/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" серпня 2024 р. м. Миронівка

Суддя Миронівського районного суду Київської області Геліч Т.В., ознайомившись із матеріалами адміністративного позову ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Київській області про оскарження постанови та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Миронівського районного суду Київської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , згідно з яким позивач просить визнати протиправною і скасувати постанову серії ББА № 705001 від 08 серпня 2024 року за справою про адміністративне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 121 КУпАП про накладення на позивача штрафу у розмірі 510 гривень, винесену інспектором СРПП ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП в Київській області.

Одночасно позивачем заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду із даним позовом.

Вирішуючи питання поновлення строку звернення до суду, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.1, ч.6 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права» (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop.42, пункт 36).

ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.

В абзаці 7 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_3 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу) від 12 квітня 2012 року № 9-рп/2012 вказано, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.

Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У рішенні Конституційного Суду України (Другий сенат) у справі за конституційними скаргами ОСОБА_4 , товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Еко-вугілля України» щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини першої статті 79 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 24 червня 2020 року № 6-р(ІІ)/2020 зазначено, що Конституційний Суд України вважає, що гарантування приписом частини другої статті 55 Конституції України кожному права на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень є вимогою принципу верховенства права. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.

Відповідно до п.6 ч. 6 ст. 12 КАС України справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує: для юридичних осіб - ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; для фізичних осіб та фізичних осіб - підприємців - тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ч. 7 ст. 262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Варто зауважити, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Разом з тим, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Тобто, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер.

Заява про поновлення строків мотивована тим, що 08.08.2024 позивачу ОСОБА_1 вручена копія постанови серії ББА № 705001 від 08 серпня 2024 року оформлена неналежним чином, зокрема, текст постанови було неможливо прочитати, тому за запитом адвоката від 15.08.2024 позивачвем буа отримана копія оскаржуваної постанови повторно.

Тобто, позивачем не було своєчасно оскаржено постанову з причин, що незалежали від його волі. Тому суд ввжає, що заяву про поновлення строку оскарження постанови слід задольнити.

Таким чином, позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, а справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Зазначений спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства та підсудний Миронівському районому суду Київської області.

Диспозиція частини другої статті 171 КАС України визначає, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 18, 160, 161, 171, 286 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву позивача про поновлення строку на оскарження постанови для звернення до суду задовольнити та поновити позивачу строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправною і скасувати постанову серії ББА № 705001 від 08 серпня 2024 року за справою про адміністративне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 121 КУпАП про накладення на позивача штрафу у розмірі 510 гривень, винесену інспектором СРПП ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП В Київській області.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Київській області про визнання протиправною і скасувати постанову серії ББА № 705001 від 08 серпня 2024 року за справою про адміністративне правопорушення, передбачене частиною п`ятою статті 121 КУпАП про накладення на позивача штрафу у розмірі 510 гривень, винесену інспектором СРПП ВП № 2 Обухівського РУП ГУ НП В Київській області.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до диспозиції частини п`ятої статті 162 КАС України та з урахуванням статті 286 КАС України відповідач має право подати відзив протягом п`яти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення проти відповіді на відзив протягом 5-ти днів з дня їх отримання.

До відповіді на відзив та заперечень застосовуються правила, встановлені частинами другою четвертою статті 162 КАС України.

Роз`яснити, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб - порталі судової влади України https://mr.ko.court.gov.ua/sud1017/ для відома та виконання.

Відповідно до частини п`ятої статті 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Тетяна ГЕЛІЧ