Справа № 160/34393/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровський механо-тракторний завод» до Тернопільської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-
28.12.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпровський механо-тракторний завод» до Тернопільської митниці, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості №UA403070/2023/000267/2 від 18.12.2023;
- визнати протиправним та скасувати рішення, яке оформлене карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення» Тернопільської митниці Державної митної служби України №UA403070/2023/000397.
В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що ТОВ «ДМТЗ» з метою митного оформлення товарів подало до митниці митну декларацію. Під час декларування товару за вказаною в електронній митній декларації Товариством обрано основний метод визначення митної вартості товару за ціною контракту та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог статті 53 МК України.
Так позивач вказує, що в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару митницею не зазначені обґрунтовані сумніви щодо заявленої декларантом митної вартості товарів. Таким чином, позивач робить висновок, що митний орган не навів доказів того, що документи, подані декларантом, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, невідповідності обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів. Позивач вважає, що у відповідача не було передбачених законом підстав для визначення вартості імпортованого товару за резервним методом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.01.2024 адміністративний позов було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду: документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України.
25.04.2024 від позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи копії платіжної інструкції від 25.04.2024 №16 на суму 2684 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.04.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито в адміністративній справі спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за правилами статті 262 КАС України; встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача; витребувано від відповідача для залучення до матеріалів справи додаткові докази та встановлено строк для їх подання; встановлено позивачу 5-денний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, а відповідачу - 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.
За даними КП «ДСС» копію ухвали про відкриття провадження надіслано одержувачам - ТОВ «Дніпровський механо-тракторний завод» та Тернопільській митниці за допомогою підсистеми «Електронний суд» в їх електронні кабінети - 30.04.2024 о 23:05, а копію адміністративного позову одержувачу - Тернопільській митниці 28.12.2023, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, строк на подання відзиву з урахуванням ч.6 ст.251 КАС України на позов до 16.05.2024.
10.05.2024 через систему «Електронний суд» від Тернопільської митниці надійшло клопотання про проведення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, в тому числі за участі представників Тернопільської митниці. В обґрунтування клопотання заявник зазначив, що питання коригування митної вартості товарів, на думку митниці, є складним та потребує спеціальних знань. Окрім цього, для з`ясування всіх обставин, які мають значення для справи, крім надання суду письмових заперечень, необхідно також заслухати усні пояснення учасників справи.
Суд не знайшов підстав для задоволення вказаного клопотання, оскільки характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Крім того, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Заявник також не обґрунтував у чому полягає необхідність заслухати саме усні пояснення.
10.05.2024 через систему «Електронний суд» від Тернопільської митниці надійшов відзив на позовну заяву, у якій відповідач позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні.
В обґрунтування заявленої правової позиції відповідачем зазначено, що під час митного оформлення у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару, враховуючи також те, що митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів встановлено, що вартість імпортованого товару не може бути визнана за основним методом визначення митної вартості товару, у зв`язку з тим, що у документах наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару.
Крім зазначеного, відповідач зазначив, що виявлені наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі. Джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості №UA403070/2023/000267/2 від 18.12.2023 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема: товар №1 - ЕМД від 30.10.2023 №UA100190/2023/564960 на рівні 2,92 дол.США/кг (3000,43 USD/шт.), умови поставки - CPT, виробник: Китай, товар - Колісний трактор для сільськогосподарських робіт, з потужністю двигуна не більш як 18 кВт).».
Зважаючи на викладене вище, Тернопільська митниця вважає, що рішення про коригування митної вартості товару №UA403070/2023/000267/2 від 18.12.2023 прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства, є законним та обгрунтованим та не підлягає скасуванню.
За правилами ст.262 КАС України адміністративна справа мала бути розглянута до 25.06.2024, проте з урахуванням перебування головуючого судді Юхно І.В. на лікарняному у період з 24.06.2024 по 28.06.2024 суд на підставі положень ч.6 ст.120 КАС України розглядає справу в перший робочий день з урахуванням вихідних днів - 01.07.2024.
Сторони правом на надання відповіді на відзив та заперечень відповідно не скористалися.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Між ТОВ «ДМТЗ» (покупець) та XINGTAI TRACTOR TRADING CO., LTD (Китай, продавець) укладено контракт №XTDMTZ2021 від 01.07.2021, у відповідності до умов якого:
- пункт 1.1: продавець продає, а покупець купує товар, в кількості, асортименті та за цінами, вказаними в додатках, які є невід`ємною частиною цього контракту для подальшої поставки в Україну;
- пункт 2.1: поставка товару здійснюється партіями, які формувались виходячи з поданої покупцем заявки і визначається в додатках;
- пункт 3.1: правила тлумачення торгових термінів «Incoterms-2010» мають обов`язковий характер для сторін в рамках цього контракту;
- пункт 3.2: умови поставки FOB Синганг, Китай;
- пункт 3.3: поставка морським транспортом 40HQ футовим контейнером;
- пункт 3.4: протягом 2-х днів з моменту отримання повної оплати за товар продавець зобов`язаний вислати на адресу покупця оригінали наступних документів англійською мовою: інвойс на заявлену партію товару з підписом і печаткою продавця (з оригінали); морський коносамент (3 оригінали); пакувальний лист з підписом і печаткою продавця (3 оригінали); сертифікат походження товару форма «А» (оригінал); копію митної експортної товарної декларації Китаю (на китайській мові) з печаткою митниці;
- пункт 3.5: документи можуть бути підписані факсимільною печаткою і підписом, вони мають таку ж юридичну силу;
- пункту 4.1: ціна на кожну партію товару визначається покупцем і продавцем через переговори і вказуються в додатках;
- пункт 4.2: в ціну товару включена вартість упаковки та маркування.
- пункт 5.1: оплата товару згідно цього контракту здійснюється покупцем в доларах США шляхом банківського переказу на поточний рахунок продавця;
- пункт 5.2: оплата кожної партії товару визначається покупцем і продавцем через переговори і вказуються в додатках.
01.09.2021 Сторонами підписано Додаток №1 до Контракту, згідно з яким пункт 3.2 Контракту викладено таким чином: «Строк та умови поставки Товару визначаються у відповідному Додатку, на кожну партію Товару. Додаток є невід`ємною частиною цього Контракту і підписується в двох примірниках, які мають однакову юридичну силу для кожної і Сторін».
03.07.2023 продавець видав прайс-лист на товари із визначенням ціни та умовах постачання СРТ-Тернопіль, Україна.
20.07.2023 продавець надав комерційну пропозицію ТОВ «ДМТЗ» на постачання товарів на умовах СРТ-Тернопіль, Україна:
1) мінітрактор ДМТЗ 255X, ціна за одиницю 1093,50 дол. США;
2) мінітрактор Terra Force 255X, ціна за одиницю 1420 дол. США;
3) мінітрактор ДМТЗ 255XL, ціна за одиницю 1687,50 дол. США;
4) мінітрактор ДМТЗ 220X, ціна за одиницю 1415 дол. США.
Додатком №2022-13 від 25.07.2023 до контракту №XTDMTZ2021 від 01.07.2021 визначено поставку партії товару:
- загальна сума 160926 дол. США;
- умови поставки: СРТ-Тернопіль, Україна;
- умови оплати: 365 днів з дати вказаної в відвантажувальних документах.
Продавцем складено комерційний інвойс №TDDMTZ20-13 від 25.07.2023 до контракту №XTDMTZ2021 від 01.07.2021 на поставку партії товару на умовах СРТ-Тернопіль, Україна:
- загальна сума 160926 дол. США.
Для перевезення партії товару 12.09.2023 складено пакувальний лист.
- мінітрактор ДМТЗ 255X - 48 шт. Тип двигуна: дизельний, трьохциліндровий, 4-х тактний. Максимальна потужність двигуна - 17,60 кВт, колісні. Календарний та модельний рік випуску 2023;
- мінітрактор Terra Force 255X - 24 шт. Тип двигуна: дизельний, трьохциліндровий, 4-х тактний. Максимальна потужність двигуна - 17,60 кВт, колісні. Календарний та модельний рік випуску 2023;
- мінітрактор ДМТЗ 255XL - 18 шт. Тип двигуна: дизельний, трьохциліндровий, 4-х тактний. Максимальна потужність двигуна - 17,60 кВт, колісні. Календарний та модельний рік випуску 2023;
- мінітрактор ДМТЗ 220X - 26 шт. Тип двигуна: дизельний, одноциліндровий, 4-х тактний. Максимальна потужність двигуна - 16,80 кВт, колісні. Календарний та модельний рік випуску 2023;
- використовуються для сільськогосподарських робіт, нові. Поставляються у частково розібраному стані, для зручності транспортування. Торговельна марка: Terra Force, ДМТЗ. Виробник: XINGTAI TRACTOR TRADING CO., LTD. Країна виробництва: CN.
Для підтвердження заявленої митної вартості товару під час проведення митного контролю та митного оформлення декларантом надані, зокрема:
- сертифікат якості від виробника товару №б/н від 12.09.2023;
- пакувальний лист до інвойсу №TDDMTZ20-13 від 12.09.2023;
- рахунок-фактура (інвойс) №TDDMTZ20-13 від 25.07.2023;
- супровідний документ T1 №23PL322080NS6AM0G3 від 21.11.2023;
- супровідний документ T1 №23PL322080NS6AM0T8 від 21.11.2023;
- супровідний документ T1 №23PL322080NS6AM1D8 від 21.11.2023;
- супровідний документ T1 №23PL322080NS6AM229 від 21.11.2023;
- супровідний документ T1 №23PL322080NS6AM336 від 21.11.2023;
- комерційна пропозиція від виробника товару №б/н від 20.07.2023;
- прейскурант (прайс-лист) виробника товару №б/н від 03.07.2023;
- розрахунок ціни (калькуляція) - виписка із заг. кал-ції від виробника товару №б/н від 25.07.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток №2022-13 від 25.07.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток №1 від 01.09.2021;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток №2 від 30.12.2022;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток №3 від 30.01.2023;
- доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаток №4 від 21.08.2023;
- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №XTDMTZ2021 від 01.07.2021.
Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» згенеровано форми митного контролю: «105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів»; «106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів». Також, АСМО «Інспектор» посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур: «По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст.53 МКУ.».
Митницею сформовано повідомлення декларанту про надання додаткових документів, у відповідь на яке декларантом направлено лист №2023-13 від 18.12.2023 та листи від 18.12.2023 №1-3, якими надані пояснення по окремих питаннях підтвердження митної вартості.
18.12.2023 Тернопільською митницею прийнято оскаржуване у цій справі рішення про коригування митної вартості товарів UA403070/2023/000267/2, яким визначено митну вартість товару 1/1:
- графа 25: кількість 116;
- графа 27: ціна товару 160926; графа 28: розрахована декларантом митна вартість товару: валюта дол. США, курс 37,0211, сума у валюті 160926, сума у грн 5957657,54; графа 29: код МВВ декларанта 1;
- графа 30: коригування: валюта дол. США; вартість за одиницю: 3000,4300; загальна сума 348049,88, кількість 116; графа 31: код МВВ митниці 6.
У графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів наведено обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості:
- за результатами опрацювання документів встановлено наступне:
- прайс-лист від 03.07.2023 №б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки CPT Тернопіль, що обмежує конкурентність, а також підпис та печатку виробника накладено за допомогою кольорового фотокопіювання;
- комерційна пропозиція від 20.07.2023 №б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки CPT Тернопіль, що обмежує конкурентність, а також підпис та печатку виробника накладено за допомогою кольорового фотокопіювання;
- крім зазначеного, необхідно звернути увагу на неналежне оформлення перекладів (відсутність інформації про перекладача та його освіту);
- таким чином, наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі;
- відповідно до пункту 2 частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до частини 5 статті 54 МК України, митний орган має право упевнитися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
- враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МК України;
- митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно статті 64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості товарів взято інформацію щодо раніше визнаної митної вартості товарів: Товар №1 - ЕМД від 30.10.2023 №UA100190/2023/564960 на рівні 2,92 дол. США/кг. (3000,43 USD/шт.) (умови поставки - CPT, Виробник: Китай, Товар - Колісний трактор для сільськогосподарських робіт, з потужністю двигуна небільш як 18 кВт).».
У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості Митницею сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403070/2023/000397, якою відмовлено у митному оформлення (випуску) товарів.
Не погодившись з прийнятим рішенням про коригування митної вартості та карткою відмови у митному оформлення (випуску) товарів, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України; далі - МК України; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 1 статті 7 МК України визначено, що встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Відповідно до частини 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частини 1, 2, 3 статті 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.
Приписами статті 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно із частиною 1 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною 6 статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 статті 55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною 3 статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваним рішенням, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, які надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до статті 337 МК України.
Оскаржуване рішення прийнято у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом.
Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.
Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
Згідно із частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
У постанові від 05.05.2022 у справі №2040/6019/18 Верховний Суд дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.
Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих Декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Наведене вище узгоджується з правовою позицію Верховного Суду, викладеною в постанові від 21.02.2020 у справі №813/1229/16.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Загальний висновок про те, що митна вартість товару документально не підтверджена, є недостатнім для витребування у декларанта додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості, без зазначення, при цьому, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, у чому полягає невідповідність даних або які розбіжності, наявні в поданих декларантом документах.
Наведене вище узгоджується з правовою позицію Верховного Суду, викладеною в постановах від 27.02.2019 у справі №814/1647/16; від 06.03.2019 у справі №809/278/17; від 13.06.2019 у справі №820/6315/15; від 21.01.2020 у справі №813/2719/15.
Відповідно правового висновку Верховного Суду, викладеного в постанові від 17.07.2019 у справі №809/872/17, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що для митного оформлення декларантом подані документи для випуску у вільний обіг (ІМ 40) товару (мінітракторів), митна вартість якої визначена за ціною договору, а митницею скориговано митну вартість такого товару із застосуванням резервного методу визначення митної вартості.
Неможливість визнання заявленої декларантом митної вартості товару ґрунтується на:
- наявності в прайс-листі та комерційній пропозиції відомостей про поставку виключно на умовах CPT Тернопіль;
- доводах митного органу про те, що заявлена митна вартість базується на фактурній вартості, враховуючи інформацію отриману з калькуляції ціни, отже витрати на доставку до митної вартості не додані;
- відсутності інформації про перекладача та його освіту в наданих з перекладами документах.
Надаючи оцінку доводам митного органу про те, що прайс-лист від 03.07.2023 та комерційна пропозиція від 20.07.2023, надані продавцем, містять інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки CPT Тернопіль, що на думку митного органу обмежує конкурентність, при цьому підпис та печатку виробника накладено за допомогою кольорового фотокопіювання, суд зазначає наступне.
Як прайс-лист так і комерційна пропозиція не є самостійними документами, які остаточно визначають митну вартість товарів. Оскільки саме продавець-нерезидент приймає рішення про спосіб та порядок формування відомостей як прайс-листа так і комерційних пропозицій, суд зазначає, що доводи митного органу про надання декларантом недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів є помилковим та необґрунтованим.
Крім того, прайс-лист та комерційна пропозиція не входить до обов`язкового переліку документів, які підтверджують митну вартість товару у відповідності до частини другої статті 53 МК України, а є лише пропозицією щодо вартості товару. Отже, комерційна пропозиція та прайс-лист, у сукупності з іншими доказами, підтверджує правильність визначення митної вартості товару за ціною договору, оскільки в ній зазначена ціна, на підставі якої постачальником запропоновано позивачу придбати відповідний товар.
Більш того, сторонами визнається, що МД та подані до неї документи подавалися в електронній формі, зокрема, оригінали документів були відскановані і додані до ЕМД.
У разі сумніву митного органу в «оригінальності документів», то такий у відповідності до частини другої статті 264 МК України (який передбачає, що на вимогу митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати митному органу оригінали таких документів або засвідчені в установленому порядку їх копії, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів) міг пересвідчитися шляхом витребування і безпосереднього огляду оригіналів документів. Натомість відповідач такий дій не вчинив, а прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості за відсутності, передбачених МК України, підстав.
Так, згідно із Міжнародними правилами інтерпретації торгових визначень у сфері зовнішньої торгівлі Інкотермс, в редакції 2010 року, визначено умови поставки товару CPT ("Фрахт/перевезення оплачене до"): продавець передає товар перевізнику або іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами), продавець зобов`язаний укласти договір перевезення і нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення.
Відповідно до поданих Декларантом документів поставка товару здійснювалася на умовах СРТ Тернопіль, тобто обов`язок доставити товар покладався на продавця, відтак ціна товару була визначена продавцем та вже включала в себе відповідні витрати на перевезення (завантаження, вивантаження). Здійснення додаткових витрат на перевезення товару позивачем матеріалами справи не підтверджується.
Згідно умов поставки СРТ Тернопіль, контрактна вартість товару включає в себе транспортні витрати. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 07.11.2019 у справі №160/1329/19, від 21.02.2020 у справі №813/1229/16 та від 23.01.2020 у справі №814/4204/15.
Доводи митниці про відсутність інформації про перекладача та його освіту в наданих з перекладами документах, як підстави декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів, на думку суду є необґрунтованими. При цьому, митний орган не зазначає які документи та які показники в таких документах є недостовірними. Отже, наведені сумніви митного органу не є обґрунтованими та не підтверджуються матеріалами справи.
Таким чином, у сукупності встановлених обставин, є обґрунтованими доводи позивача щодо неправомірності прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.
З аналізу матеріалів справи судом встановлено, що декларант подав усі наявні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товарів, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товарів за ціною договору, а недоліки на які посилається митниця не перешкоджали визначенню митної вартості товарів.
Декларантом включено до митної вартості товарів усі необхідні складові, визначено їх числові значення, підтверджено та обґрунтовано документально складові митної вартості товарів - ціну, що підлягала сплаті за товар, та транспортні витрати, а також спростовано обставини, які унеможливлюють, на думку контролюючого органу, застосування основного методу визначення митної вартості товарів.
Митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
Відтак, підстави для незастосування першого методу визначення митної вартості судом не встановлені, наявність підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведена.
У зв`язку з встановленням підстав для скасування рішення про коригування митної вартості також підлягає задоволенню позовні вимога про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403070/2023/000397.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі «Серявін та інші проти України» (п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Усі інші аргументи сторін, вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
У даній справі позивачем заявлено дві позовні вимоги: майнового та немайнового характеру.
Ціна позову у даній справі складає 1385506,37 грн - загальна сума донарахованих митних платежів, сплачених позивачем з метою випуску товарів у вільний обіг.
Керуючись статтями 241-246 КАС України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від №UA403070/2023/000267/2 від 18.12.2023, прийняте Тернопільською митницею.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів, транспортних засобів комерційного призначення №UA403070/2023/000397, прийняту Тернопільською митницею.
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно із частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно