Справа № 439/1756/24
Суддя: Войтюк Т. Л.
Дата ухвалення: 2024-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 439/1756/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2024 року місто Броди

Суддя Бродівського районного суду Львівської області Войтюк Т.Л. вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до інспектора 1 взводу, 1 роти, 2-го батальйону, 2-го полку Управління патрульної поліції в місті Києві рядового поліції Шинкарук Олександра Олександровича Управління патрульної поліції в місті Києві(місто Київ, вулиця Святослава Хороброго 9) про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до інспектора 1 взводу, 1 роти, 2-го батальйону, 2-го полку Управління патрульної поліції в місті Києві рядового поліції Шинкарук Олександра Олександровича Управління патрульної поліції в місті Києві про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, у позовній заяві про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не зазначено місцезнаходження відповідача, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до ст.213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (частини 1 та 2 ст.222 КУпАП).

Зокрема, положення ч.1 ст.13 Закону України «Про Національну поліцію» визначають, що систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Згідно з ч.1 ст.15 «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, є саме орган Національної поліції - суб`єкт владних повноважень, а не підрозділ Національної поліції або ж особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Суд звертає увагу на те, що визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову є обов`язком суду.

За загальним правилом саме позивач зазначає відповідача у справі. Слід зазначити, що в якості відповідача у позовній заяві позивачем зазначено інспектора 1 взводу, 1 роти, 2-го батальйону, 2-го полку Управління патрульної поліції в місті Києві рядового поліції Шинкарук Олександра Олександровича Управління патрульної поліції в місті Києві, який не є юридичною особою.

Таким чином, ОСОБА_1 не визначено відповідний орган Національної поліції зі статусом юридичної особи, який є відповідачем за його позовом.

З огляду на викладене, суд доходить переконання, що позивач належним чином не виконав вимоги пункту 2 частини 5 статті 160 КАСУ та не зазначив у позовній заяві належного відповідача (відповідний орган (підрозділ) Головне управління Національної поліції у Київській області (код ЄДРПОУ: 40108616 адреса: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15). Тому позивачу слід чітко визначити коло осіб до яких позивач звертається з даним позовом.

Окрім цього, відповідно до ч. 4, 5 ст. 94 КАСУ копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також суд звертає увагу позивача, що порядок засвідчення копій документів, визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020, затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01.07.2020 № 144 з 2021-09-01). За вказаним нормативно-правовим актом, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Отже, відповідно до вимог чинного законодавства належним чином засвідчуються копії, зокрема шляхом проставлення «Згідно з оригіналом», особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків, а саме, позивачу необхідно належним чином зазначити відомості щодо відповідача: повне найменування (для юридичних осіб); місцезнаходження (для юридичних осіб); поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб); відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем в поданій позовній заяві не зазначено такого підтвердження.

Позивачу потрібно засвідчити копії доданих письмових доказів у порядку встановленому чинним законодавством, зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Також необхідно в позовній заяві зазначити власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Позивачу слід чітко визначити коло осіб до яких він звертається з даним позовом.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161,169, 171 КАС України, суддя,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до відділення інспектора 1 взводу, 1 роти, 2-го батальйону, 2-го полку Управління патрульної поліції в місті Києві рядового поліції Шинкарук Олександра Олександровича Управління патрульної поліції в місті Києві про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Л.Войтюк