Справа № 640/39081/21
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2024-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Кузьмишиної О.М.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 січня 2024 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДП Україна» (далі - ТОВ «ДЦ Україна»), в якому просив:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю ДЦ УКРАЇНА (місцезнаходження юридичної особи: м. Київ, прост. Московський, 28-А, 04073), , знеструмити джерела електроживлення з накладанням печаток на поверхові розподільчі електрощити (перший та цокольний поверх) та на вхідні двері магазину, розташованого за адресою: вул. Льва Толстого, 5-А у Голосіївському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 січня 2024 року адміністративний позов задоволено частково. Застосовано до Товариства з обмеженою відповідальністю ДЦ УКРАЇНА (місцезнаходження юридичної особи: прост. Степана Бандери (Московський), 28-А, м. Київ, 04073; ) заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину розташованих за адресою: вул. Гетьмана Павла Скоропадського (Льва Толстого), 5-А у Голосіївському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ДП Україна» звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що відповідач усунув більшу частину порушень, зафіксованих в Акті №1136, а саме, 15 з 18 порушень, наявність інших 3 порушень відповідач заперечує.

13 березня 2024 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Також, 24 квітня 2024 року до суду апеляційної інстанції від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві надійшла заява про долучення доказів, до якої додано акт від 12.04.2024 №2.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 № 114 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від 26.11.2020 № 633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 12.10.2021 № 971 «Про проведення планових перевірок» (надалі - Наказ № 971).

Згідно Наказу № 971, видано повідомлення від 18.10.2021 № 24/2787 та доручено провести планову перевірку приміщення Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» () щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 971 видано посвідчення від 01.11.2021 за № 7656 на проведення перевірки ТОВ «ДЦ УКРАЇНА», розташованого за адресою: вул. Льва Толстого, 5-А у Голосіївському районі м. Києва.

Перед початком здійснення перевірки державними інспекторами надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 01.11.2021 № 7656 та службові посвідчення, які засвідчують осіб перевіряючих.

Копію посвідчення вручено уповноваженій особі ТОВ «ДЦ Україна», про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні № 7656.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ТОВ «ДЦ Україна» експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. розділ II, п.8. ППБУ: Приміщення об`єкта не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ Кольори сигнальні в знаки безпеки", ризик настання негативних наслідків - пожежа;

2. розділ III, п.2.3. ППБУ (Частини приміщень різного призначення не розділені між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативною межою вогнестійкості та поширення вогню по них в порушеннях п. 6.2., 6.4. ДБН В.1.1.7- 2016 (складські, підсобні приміщення, торгівельна зала цокольний поверх), ризик настання негативних наслідків - пожежа);

3. пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ (Електрощити не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

4. пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ (в об`ємі сходової клітини влаштовано підсобне приміщення та допускається складування горючих матеріалів), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

5. розділ III, п.2.37. ППБУ (допускається захаращувати, шляхи евакуації стелажами з продукцією, обладнанням, різними матеріалами), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

6. розділ III, п.2.37. ППБУ (на шляхах евакуації з торгової зали влаштовано розсувні двері, які перешкоджають вільній евакуації людей), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

7. п. 2.9 глави 2 розділу III ППБУ (для приміщень складського призначена не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок»), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

8. розділ V, п.1.2. ППБУ (Торгова зала магазину не обладнана системою димовидалення (в порушеннях ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту"), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

9. розділ IV, п.1.2. ППБУ (не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання"), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

10. розділ III п. 2.23., п. 2.37, Розділ II п. 21. п. 22, ППБУ (зменшено розміри на шляхах евакуації (висота проходу на сходах з цокольного поверху менше 2-х метрів), що погіршує евакуацію та знижує пожежну безпеку об`єкта), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

11. розділ III, п.2.23, ППБУ (у торгівельному залі відсутній другий евакуаційний вихід, в порушення ДБН.В.1.1-7:2016), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

12. розділ IV, п.1.10, ППБУ (Світильники розміщуються від горючих матеріалів та предметів на відстані менше 0,5 м), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

13. розділ VI, п.9.1. п/п. 8 ППБУ (Складські приміщення цокольного поверха, не обладнані люками чи вікнами розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі) або не обладнані системою димовидалення ), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

14. пункт 2.3 глави 2 'розділу ІІІ ППБУ (Під час експлуатації об`єкта допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме двері складських, підсобних приміщень, не виконані протипожежними з межею вогнестійкості не менше ЕІ30), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

15. розділ V, п.1.4. ППБУ (не надано затверджений регламент робіт з технічного обслуговування систем протипожежного захисту), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

16. розділ VI, п. 4.7. ППБУ (Персонал магазину не забезпечиний засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування під час пожежі ), ризик настання негативних наслідків - пожежа;

17. пункт 3 частини першої статті 20 КЦЗУ (Не обладнано сучасні куточки цивільного захисту населення), ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація;

18. пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ (Не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки ), ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація.

За результатами перевірки державним інспектором складено Акт від 19.11.2021 № 1136.

Примірник Акту № 1136 від 19.11.2021 отримано відповідальною особою ТОВ «ДЦ Україна» про що зроблено відповідну відмітку в акті.

За порушення вимог ст. 175 КУпАП відповідальну особу за пожежну безпеку ТОВ «ДЦ Україна» ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності про що складено протокол КИ № 137777 від 19.11.2021 та постанова КИ № 132662 від 19.11.2021.

Позивач, з метою застосування заходів реагування, звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Нормами ч. 1 ст. 1 Закону № 877-V визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно вимог ч. 1 ст. 3 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Положеннями ст. 47 Кодексу цивільного захисту України закріплено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України визначено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять, зокрема, органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду.

Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

У відповідності до пп. 2 п. 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, основними завданнями ДСНС, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб;

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За приписами п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки віднесено звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно вимог частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами. Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Як вбачається з матеріалів справи, після звернення до суду з позовом Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було проведено повторну перевірку ТОВ «ДЦ Україна» щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог пожежної та техногенної безпеки, за результатами якої складено Акт від 21.01.2023 №2.

Згідно Акту від 21 січня 2023 року №2, було виявлено 3 порушення:

1) розділу ІІІ, п.2.37. ППБУ (на шляхах евакуації з торгової зали влаштовано розсувні двері, які перешкоджають вільній евакуації людей);

2) розділу V, п.1.2. ППБУ (торгова зала магазину не обладнана системою димовидалення (в порушеннях ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту"));

3) розділу III п. 2.23., п. 2.37, Розділ II п. 21, п. 22, ППБУ (зменшено розміри на шляхах евакуації (висота проходу на сходах з цокольного поверху менше 2-х метрів), що погіршує евакуацію та знижує пожежну безпеку об`єкта).

Щодо першого порушення - розділу ІІІ, п.2.37. ППБУ (на шляхах евакуації з торгової зали влаштовано розсувні двері, які перешкоджають вільній евакуації людей), апелянт, посилаючись на п. 7.2.2 ДБН В. 1.1-7:2016, вказав, що вихідні двері, які ведуть з магазину назовні, в разі спрацювання пожежної сигналізації автоматично розблоковуються та функціонують в ручному режимі, як це допускається вказаним пунктом ДБН.

Колегія суддів враховує вищевказані доводи апелянта, разом з тим зазначає, що у суду відсутня можливість пересвідчитися, чи дійсно в разі спрацювання пожежної сигналізації розсувні двері автоматично розблоковуються та будуть функціонувати в ручному режимі.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що перевірка даних обставин віднесена до компетенції Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та така перевірка можлива лише під час здійснення планового заходу державного нагляду (контролю).

З приводу другого порушення - розділу V, п.1.2. ППБУ (торгова зала магазину не обладнана системою димовидалення (в порушеннях ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту")), у відзиві на позовну заяву ТОВ «ДЦ Україна» стверджувало, що торгова зала орендованого приміщенні обладнана системою димовидалення, на підтвердження чого надало фотознімок.

Колегія суддів вважає такі доводи відповідача необґрунтованими, оскільки, зафіксувати працездатність системи димовидалення за допомогою фотознімку є неможливо, а тому такий доказ не є належним та допустимим.

Водночас, в апеляційній скарзі відповідач не погоджується з вказаним порушенням та зазначає, згідно пункту 1.2 розділу V «Правил пожежної безпеки в Україні», будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Підпункти «д» та «е» пункту 10.2.4 зазначеного ДБН зобов`язують передбачати видалення диму та гарячих газоподібних продуктів з торгівельних залів площею більше ніж 150 м. кв., з приміщень без природного освітлення з громадських та адміністративно-побутових з постійним або тимчасовим перебуванням 50 і більше осіб.

При цьому, апелянт вказує, що площа торгівельної зали цокольного поверху становить 98,6 м. кв. Відповідно до п. 8.2 ДБН 2.2-23:2009 «Підприємств торгівлі» для розрахунку шляхів евакуації кількість покупців, що одночасно перебувають в торгівельній залі, слід визначити на одну людину (включаючи площу, зайняту обладнанням); - для магазинів - 3,0 м. кв. площі торгівельної зали в містах та селищах. Отже, нормована кількість відвідувачів становить 33 людини.

Отже, апелянт дійшов висновку, що пункт 10.2.5 ДБН В.2.5-56:2014 дозволяє не передбачати видалення диму з приміщень проміжок часу заповнення димом з яким перевищує проміжок часу евакуації.

Таким чином, апелянт вважає, що п. 10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» не може бути застосовано для даного приміщення.

З даного приводу, колегія суддів зазначає, що саме Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, як контролюючий орган повинно встановити технічні характеристики торгової зали магазину відповідача та їх відповідність приписам пункту 10.2 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» в частині необхідності влаштування систем протидимного захисту.

Щодо третього порушення - розділу III п. 2.23., п. 2.37, Розділ II п. 21, п. 22, ППБУ (зменшено розміри на шляхах евакуації (висота проходу на сходах з цокольного поверху менше 2-х метрів), що погіршує евакуацію та знижує пожежну безпеку об`єкта), то апелянт з ним не погоджується та зазначає, що вказане приміщення не містить постійних робочих місць та призначене для прокладання інженерних мереж, а тому, допускається зменшення висоти проходу до 1,9 м.

Колегія суддів вважає необґрунтованими вищевказані доводи апелянта, оскільки перевірку цих обставин повинно провести Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, як контролюючий орган під час перебування безпосередньо в такому приміщенні. Надані до відзиву на позовну заяву фотознімки не можуть однозначно підтвердити такі доводи апелянта.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів наголошує на тому, що відповідно до Акту від 21 січня 2023 року №2 всі виявлені порушення несуть ризик настання негативних наслідків у вигляді пожежі та такі порушення не є формальними.

Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що приміщення, щодо яких звернувся позивач з метою застосування заходів реагування, є магазином з торговими залами, а отже, в ньому одночасно може перебувати велика кількість людей (покупців та персоналу).

Отже, виявлені порушення створюють очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, які знаходяться у приміщеннях відповідача, а сукупність цих порушень вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.

На переконання колегії суддів, забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Чинне законодавство не містить визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, вказане поняття є оціночним. Разом з тим, порушення відповідачем протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки, такі порушення впливають на забезпечення безпеки при експлуатації (роботи) будівлі ТОВ «Енерго-Інвест Південь», у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.

Недодержання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Згідно статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Так, Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 11 грудня 2019 року у справі №320/7019/18 вказав наступне: «…існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель».

На переконання колегії суддів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину розташованих за адресою: вул. Гетьмана Павла Скоропадського (Льва Толстого), 5-А у Голосіївському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки - направлені на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, колегія суддів враховує, що у випадку застосування до відповідача заходів реагування, такі заходи матимуть тимчасовий характер, період дії яких залежить безпосередньо від факту усунення ТОВ «ДЦ Україна» виявлених порушень, а застосовані до відповідача заходи реагування матимуть, також, спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також, такі заходи реагування, як часткове або повне зупинення експлуатації (роботи) будівлі - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Враховуючи вищезазначене, судом першої інстанції правомірно застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень магазину розташованих за адресою: вул. Гетьмана Павла Скоропадського (Льва Толстого), 5-А у Голосіївському районі міста Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Разом з тим, судом першої інстанції обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покладено на позивача, а тому, у випадку усуненні відповідачем всіх порушень, він повинен повідомити про це Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ДЦ Україна» залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Кузьмишина О.М.

Повний текст постанови виготовлено 19.08.2024 р.