Справа № 711/5606/24
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в частині позовних вимог

19 серпня 2024 року Справа № 711/5606/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12.07.2024 до Придніпровського районного суду м. Черкаси звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) з позовною заявою до Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (далі відповідач), в якій, з урахуванням поданої 12.08.2024 заяви про уточнення позовних вимог, просить:

- визнати дії Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області незаконними та протиправними;

- зобов`язати Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області: видалити з бази даних інформацію про адміністративне правопорушення та скасувати та визнати протиправними адміністративні протоколи серії ВАВ № 940770 від 29.09.2023.

Ухвалою від 15.07.2024 Придніпровський районний суд м. Черкаси адміністративну справу ОСОБА_1 до Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії передав для розгляду до Черкаського окружного адміністративного суду за підсудністю.

Відповідно до супровідного листа Придніпровського районного суду м. Черкаси від 26.07.2024 № 711/5606/24/13033/2024 справа № 711/5606/24 надійшла до Черкаського окружного адміністративного суду 30.07.2024.

30.07.2024 згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 711/5606/24 передано на розгляд судді Руденко А. В.

Ухвалою від 05.08.2024 суддя позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху.

12.08.2024 позивач подав до суду заяву про уточнення позовних вимог та клопотання про долучення доказів. Так, позивач доплатив зазначену в ухвалі від 05.08.2024 суму судового збору (363,36 грн) та подав заяву, в якій уточнив зміст позовних вимог.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи належить позовну заяву розглядати в порядку адміністративного судочинства.

У прийнятті позовної заяви в частині позовних вимог, а саме щодо зобов`язання Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області скасувати та визнати протиправним адміністративний протокол серії ВАВ № 940770 від 29.09.2023, слід відмовити з таких підстав.

З матеріалів справи вбачається, що позивач, обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги вказує, що оскаржуваний протокол був складений із порушенням ст. 256 КУпАП, оскільки був складений після спливу 24 годин з моменту виявлення правопорушення. Протокол не містить достатніх доказів порушення припису, містить лише сумнівні, на думку позивача, скріншоти повідомлень без чіткої дати.

З матеріалів справи суддя з`ясував, що предметом цього спору є, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 940770 від 02.10.2023. При цьому, позивач помилково зазначив дату протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 940770 29.09.2023, адже відповідно до копії протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ № 940770 (а. с. 15) датою його складання є 02.10.2023.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, а складається уповноваженою особою за наслідками вчинення адміністративного правопорушення у порядку та випадках, встановлених Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення в розумінні статті 251 КУпАП є доказом у справі про адміністративне правопорушення. Питання щодо правильності складання протоколу про адміністративне правопорушення, встановлення наявності чи відсутності в діяннях особи складу адміністративного правопорушення, тощо, належить розглядати в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Тобто, питання розгляду та надання оцінки всім доказам, в тому числі й самому протоколу про адміністративне правопорушення, здійснюється під час розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Згідно з ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно із п. 3 ст. 288 КУпАП постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Суддя зазначає, що адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.

Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення).

Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.

Таким чином, підставами для визнання протиправним дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов`язковою умовою для визнання таких дій/ бездіяльності протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Разом з тим, складання протоколу про адміністративне правопорушення - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, у силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його незаконним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного суду від 10.05.2018 у справі №760/9462/16-а (адміністративне провадження №К/9901/12359/18) та від 10.07.2020 у справі № 420/647/19.

Також, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 712/7385/17 зазначено, що оскільки дії щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення без ухвалення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності не породжують правових наслідків для позивача та не порушують його права, то вони окремо від постанови суду про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржуються.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суддя враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

П. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України визначає, що суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Частиною 6 статті 170 КАС України передбачено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

З цього приводу суддя зазначає, що ця справа із зазначеними позовними вимогами не підсудна не тільки адміністративному суду, а й судам іншої юрисдикції, що унеможливлює виконання зазначених приписів законодавства.

На підставі викладеного, суддя дійшов висновку, що слід відмовити у відкритті провадження по справі в частині позовних вимог про зобов`язання Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області скасувати та визнати протиправним адміністративний протокол серії ВАВ № 940770 від 02.10.2023.

Керуючись статтями 170, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження в адміністративній справі № 711/5606/24 за позовом ОСОБА_1 до Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії у частині позовних вимог про зобов`язання Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області скасувати та визнати протиправним адміністративний протокол серії ВАВ № 940770 від 02.10.2023 відмовити.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Алла РУДЕНКО