Справа № 240/14232/24
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/14232/24

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив:

- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 в частині визначення йому посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму, встановленого законом на 01.01.2018, на відповідний тарифний коефіцієнт, згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" у період з 29.01.2020 по 30.12.2020;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 провести перерахунок посадового окладу та окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020, на відповідний тарифний коефіцієнт, встановлений для посади та військового звання згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" у період з 29.01.2020 по 30.12.2020;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснити перерахунок та виплату грошового забезпечення (відсоткової надбавки за вислугу років, премії, встановленої рішенням Міністра оборони України на 2020 рік, надбавки за особливості проходження військової служби, інших щомісячних додаткових видів грошового забезпечення) з урахуванням перерахованого посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020, на відповідний тарифний коефіцієнт, встановлений для посади та військового звання, згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" у період з 29.01.2020 по 30.12.2020;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 здійснити перерахунок та виплату йому грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік з урахуванням перерахованого грошового забезпечення.

Ухвалою суду від 05.08.2024 позов ОСОБА_1 залишено без руху та надано йому десятиденний строк для усунення визначеного в цій ухвалі недоліку шляхом надання уточненої позовної заяви (та її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи) із зазначенням позовних вимог відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та суб`єктного складу учасників справи.

При цьому, суд зауважив, що у позовній заяві ОСОБА_1 визначено одного відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_3 , тоді як позовні вимоги заявлено також до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У встановлений судом строк позивачем подано заяву про усунення недоліків, в якій фактично викладено уточнену позовну заяву, а також клопотання про витребування доказів.

Так, в цілому зміст уточненої позовної заяви фактично є аналогічним тексту первинного позову, а в її прохальній частині ОСОБА_1 виключено першу вимогу про "визнання протиправними дій ІНФОРМАЦІЯ_2 в частині визначення йому посадового окладу та окладу за військовим званням...". Таким чином, позивачем залишено лише вимогу про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, без окремого заявлення позовної вимоги про визнання протиправними рішень, дій або бездіяльності відповідача, з огляду на які таке зобов`язання мало би бути реалізованим через судове рішення. Проте позивачу чітко було вказано на передбачені процесуальним кодексом способи захисту порушеного права і на етапі звернення з адміністративним позовом суд не може реалізовувати за позивача його процесуальний інтерес, здійснюючи за нього формулювання позовних вимог.

Крім того, в тексті уточненого позову ОСОБА_1 констатовано, що ІНФОРМАЦІЯ_4 був реорганізований у ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Натомість, в клопотанні про витребування доказів ОСОБА_1 , серед іншого, просить витребувати у Міністерства оборони України інформацію щодо того, хто саме є правонаступником ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Наведене свідчить про суперечливість та непослідовність мотивів й обґрунтувань позивачем своїх позовних вимог і нерозуміння того, з ким фактично у нього існує спір, хоча передумовою для звернення з позовом до суду має бути фактичне існування спірного матеріально-правового відношення між позивачем та відповідачем.

Також, згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частини 2 статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У статті 4 КАС України визначено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Іншими словами зміст позовних вимог - це максимально чітко і зрозуміло сформульовані позивачем визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу у прохальній частині позову.

Оцінка предмета заявленого позову як наслідок наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

З огляду на положення пунктів 3 та 4 частини 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Тобто, виходячи з положень зазначеної статті, прийняттю судом рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень-відповідача вчинити певні дії (утриматись від вчинення дій) в обов`язковому порядку має передувати визнання дій/бездіяльності такого суб`єкта владних повноважень протиправними.

Наведене узгоджується й з положеннями частини 1 статті 5 КАС України, які процитовано вище.

Як вже було зазначено, поданий позивачем позов не відповідає наведеним вимогам, оскільки в первісній заяві ним було викладено вимогу до суб`єкта владних повноважень, якого не визначено відповідачем у справі, у зв`язку із чим позов і було залишено без руху, а сформульовані у поданій на усунення цього недоліку позовній заяві позовні вимоги не узгоджуються з приписами частини 1 статті 5 та пунктів 3 та 4 частини 2 статті 245 КАС України і суд не наділений повноваженнями формулювати за позивача позовні вимоги у передбачений законом спосіб та на етапі відкриття провадження встановлювати, з ким у нього виник спір. Твердження про порушення прав позивача зі сторони відповідача має бути ствердним, а не таким, що тільки підлягає встановленню.

В частині 1 статті 8 КАС України закріплено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Положеннями ж частини 3 статті 9 КАС України передбачено, що кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Наведені положення процесуального закону покликані сприяти рівності учасників процесу та унеможливити втручання суду у процес реалізації особою свого права на судовий захист.

Підсумувавши викладене, суд вважає, що вимоги його ухвали від 05.08.2024 ОСОБА_1 виконано не було.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (частина 5 статті 169 КАС України).

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (частина 8 статті 169 КАС України).

З огляду на те, що у встановлений судом строк недолік позовної заяви не усунуто, її слід повернути особі, що її подала.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії повернути особі, що її подала.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Н.М. Майстренко