Справа № 361/8972/19
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2024 року справа №361/8972/19

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Парненко В.С.,

розглянувши в письмовому провадженні у місті Києві адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання дій протиправними, скасування постанови,

в с т а н о в и в:

20.12.2019 Товариство з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» (далі - позивач) звернулось до Броварського міськрайонного суду Київської області з позовом до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати неправомірними дії Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області при проведенні планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), за результатом якого було винесено постанову від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих;

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ».

В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач не погоджується з діями відповідача при проведенні планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) та постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Позивач вказує, що ніяких листів з повідомленнями про проведення перевірки не отримував та про проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду йому не було відомо. Позивач зазначає, що йому не належить на праві власності будь-яке приміщення в зазначеному в оскаржуваній постанові будинку. В оскаржуваній постанові №3-2404/1-2404/8-вих від 24.04.2019 не зазначено про підстави, з яких було б можливим встановити про причини направлення для перевірки саме за цією адресою, і що за цією адресою знаходиться суб??єкт містобудування - Товариство з обмеженою відповідальністю "БПК БРОВАРИ" (). Отже, кваліфікувати дії позивача як правопорушення у сфері регулювання містобудівної діяльності, органу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області, безпідставно та незаконно, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю "БПК БРОВАРИ" () не виконувало та не мало наміру виконувати як підготовчі так і будівельні роботи, а також не було замовником будівельних робіт, які потребують погодження державними органами. Має місце безпідставне притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "БПК БРОВАРИ" (), оскільки позивач у справі не є суб?єктом містобудування, дане приміщення не відноситься до об?єкту будівництва, під час проведення перевірки відповідачем не було зафіксовано факту виконання будівельних чи підготовчих робіт, а також будь-яке приміщення не належить на праві власності позивачу. Таким чином, порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача полягає в тому, що відповідач, не маючи законних підстав для проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови, фактично зловживає своїм правом на проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 23.12.2019, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.02.2020, адміністративну справу № 361/8972/19 передано на розгляд Київського окружного адміністративного суду на підставі частини першої статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України.

27.02.2020 наведена вище адміністративна справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.03.2020 (суддя Харченко С.В.) заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» про забезпечення позову повернуто заявнику разом з усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 (суддя Харченко С.В.) заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "БПК БРОВАРИ" про поновлення пропущеного строку звернення до суду задоволено, поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» строк звернення до суду з позовом до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання дій протиправними, скасування постанови. Відкрито провадження в адміністративній справі, яка буде розглядатись суддею Харченко С.В. одноособово за правилами загального позовного провадження.

Рішенням Вищої ради правосуддя №411/0/15-24 від 13 лютого 2024 ОСОБА_1 було звільнено з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

У зв`язку зі звільненням судді Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 361/8972/19 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.03.2024 прийнято справу до провадження судді Парненко В.С. та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Призначено справу до розгляду в підготовчому провадженні на 17.04.2024.

01.05.2024 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що з метою проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства на об?єкті нежитлового приміщення (90,4 кв.м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, окрім двічі направлення повідомлень ТОВ «БПК БРОВАРИ» в порядку статті 41 Закону №3038-VI щодо проведення позапланового заходу державного контролю (нагляду), також в телефонному режимі повідомлялось директору ТОВ «БПК БРОВАРИ» ОСОБА_2 про проведення перевірки, проте, останнім не забезпечено присутність уповноваженого представника під час здійснення виїзду посадової особи відповідача на об?єкт для забезпечення проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). Наведене в сукупності свідчить, що відповідачем дотримано вимоги чинного законодавства в частині повідомлення ТОВ «БПК БРОВАРИ» про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), проте останнім не забезпечено явку свого представника у визначені дні та час проведення заходу, що свідчить про недопущення посадової особи органу державного нагляду (контролю) до проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). При цьому щодо посилань позивача на правовий висновок, який викладений Верховним Судом у Постанові від 02 жовтня 2018 року у справі Nє 465/1461/16-а відповідач зазначає, що останнє не є релевантними обставинам даної справи, адже оцінка Верховним Судом у наведеній постанові надавалась щодо інших підстав для притягнення суб?єкта містобудування до відповідальності, тобто за відмінне правопорушення, аніж те, яке є предметом розгляду даної адміністративної справи. Згідно з договором оренди від 13.03.2018 №68 орендодавець ТОВ «БПК БРОВАРИ» зобов?язується передати у строкове оплатне користування приміщення, а орендар (ТОВ «АПТЕЧКА») зобов?язується прийняти об?єкт оренди у користування та оплачувати за нього орендну плату. Відповідно до наведеного договору об?єкт оренди знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , строк оренди з 13.03.2018 по 31.12.2020. Замовником будівництва є особа, яка має легітимний намір щодо здійснення нового будівництва (реконструкції, капітального ремонту існуючого об?єкта) на належній їй земельній ділянці (щодо належного їй об?єкта) та виразила такий намір шляхом подання відповідної заяви, та у встановленому Законом порядку отримала дозвільний документ. За відсутності дозвільного документа будівництво об?єкта вважається таким, що здійснено самочинно, що є самостійною підставою для проведення перевірки. У такому разі перевірці підлягає відповідний об?єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

07.05.2024 представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду справи.

В подальшому розгляд справи в підготовчому провадженні відкладено на 15.05.2024, 05.06.2024 та 19.06.2024.

В підготовче засідання, призначене на 19.06.2024, представники сторін не прибули.

19.06.2024 від представника позивача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.06.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті на 14.08.2024.

В судове засідання, призначене на 14.08.2024, представники сторін не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наявність в матеріалах справи заяв по суті позовних вимог позовної заяви та відзиву, належне повідомлення учасників справи про її розгляд, відсутності потреби заслуховування учасників справи, оскільки всі викладені ними доводи наявні в письмовому вигляді в матеріалах справи, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи в письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» () зареєстровано 25.12.2012.

Основним видом діяльності за КВЕД є: 96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів.

29.03.2019 Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області винесено наказ №32/2019 про проведення позапланової перевірки нежитлового приміщення (загальною площею 90,4 кв.м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області.

Замовник: фізична особа - підприємець ОСОБА_3 ; АДРЕСА_2 ; Товариство з обмеженою відповідальністю «Аптечка», Ідентифікаційний код юридичної особи 39414395; 04214, м. Київ, вул. Північна, 6-в; Товариство з обмеженою відповідальністю «БИК БРОВАРИ» Ідентифікаційний код коридичної особи 38337247; 07400, Київська область, м. Бровари, вул. Гагаріна, 26.

Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

На підставі наказу складено направлення від 29.03.2019 №36/19-н.

21.03.2019 відповідачем складено повідомлення в порядку статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 2103/6-вих, яким повідомлено ТОВ «БПК БРОВАРИ» про необхідність бути присутнім на об?єкті замовнику, тобто позивачу 29.03.2019 об 10:00 год. з метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на підставі виявлення факту самочинного будівництва та проведення перевірки громадського харчування «Плакучая Ива» по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області та висловлено прохання надати документи для проведення перевірки згідно наведеного переліку.

Вказаний лист направлений відповідачем засобами поштового зв?язку, а саме рекомендованим поштовим відправленням 21.03.2019, що підтверджується фіскальним чеком з трекінгом №312.

29.03.2019 відповідачем повторно складено повідомлення в порядку статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 2903/2-вих, яким повідомлено ТОВ «БПК БРОВАРИ» про необхідність бути присутнім на об?єкті замовнику 11.04.2019 об 10:00 год. з метою здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на підставі виявлення факту самочинного будівництва та проведення перевірки громадського харчування «Плакучая Ива» по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області та висловлено прохання надати документи для проведення перевірки згідно наведеного переліку.

Лист від 29.03.2019 №2903/2-вих направлений відповідачем рекомендованим поштовим відправленням 29.03.2019, що підтверджується фіскальним чеком з трекінгом №920.

11.04.2019 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб?єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об?єкті «Нежитлове приміщення (90,4 кв.м.)» по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області посадовими особами відповідача складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об?єкті будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (далі - Акт про недопущення).

Відповідно до акту про недопущення встановлено, що з метою проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства на об?єкті нежитлового приміщення (90,4 кв. м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області на адреси реєстрації ТОВ «БПК БРОВАРИ» та директора ТОВ «БПК БРОВАРИ» ОСОБА_2 рекомендованими листами направлені повідомлення про проведення перевірки від 21.03.2019. В даному повідомлені зазначались день та час проведення перевірки (29.03.2019 о 10:00 год.). Крім того, в телефонному режимі повідомлялось директору ТОВ «БПК БРОВАРИ» ОСОБА_2 про проведення перевірки. З виїздом на об?єкт, в зазначений в повідомленні день та час з представником управління містобудування та архітектури Броварської міської ради Київської області директор товариства з обмеженою відповідальності «БПК БРОВАРИ» ОСОБА_2 не допустив до об?єкта нежитлового приміщення (90,4 кв. м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області.

При повторному виїзді на об`єкт перевірки за адресою: вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, посадові особи ТОВ «БПК Бровари» на місці проведення перевірки були відсутні.

За результатами проведеної перевірки посадовою особою відповідача винесено припис №С-1104/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.04.2019 з вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом допущення посадових осіб для проведення перевірки в термін до 24.04.2019.

11.04.2019 посадовою особою Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області складено протокол №Л-3-1104/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно позивача. Відповідно до вказаного протоколу за результатами позапланової перевірки, проведеної на об?єкті «Нежитлове приміщення (90,4 кв.м.)» по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, встановлено порушення, яке передбачене п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку №553, а саме: під час проведення позапланової перевірки позивачем не допущено посадових осіб відповідача на вказаний об?єкт та не надано документів, необхідних для здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення призначено на 15:00 год. 24.04.2019.

У зв`язку з тим, що представники позивача були відсутні під час перевірки, акт про недопущення посадових осіб від 11.04.2019, припис №С-1104/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.04.2019 та протокол №Л-3-1104/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.04.2019, відповідачем на адресу реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» вказані адміністративні матеріали було направлено рекомендованим листом засобами зв?язку ПАТ «Укрпошта», що підтверджується фіскальним чеком з трекінгом №753.

За наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за результатами позапланової перевірки на об?єкті «Нежитлове приміщення (90,4 кв.м.)» по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області 24.04.2019 винесено оскаржувану постанову №3-2404/1-2404/8-вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою за порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп. 1 п. 11 Порядку №553, ТОВ «БПК БРОВАРИ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57630,00 грн.

Не погоджуючись з діями щодо проведення перевірки та постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних у цій справі правовідносин), який також спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів (преамбула до цього Закону).

За визначенням понять, наведених у пункті 4 частини першої статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", замовником є фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Суб`єктами містобудування, у розумінні приписів частини другої статті 4 цього ж Закону, є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Пунктом 3 частини першої статті 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (частина перша, абзац перший частини другої статті 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Частиною сьомою статті 34 цього ж Закону встановлено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлює Закон України від 14.10.1994 №208/94-ВР "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", за загальними положеннями якого, наведеними у статті 1 цього Закону, правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Згідно з абзацом другим пункту 3 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", на підставі якої у спірних правовідносинах прийнято спірну постанову, суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання: на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Частиною першою статті 4 вищезазначеного Закону передбачено, що порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який під час розгляду цієї справи у касаційному порядку застосовується в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин.

За правилами абзаців першого, третього, четвертого та шостого пункту 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Пунктом 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (пункт 13 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Згідно з пунктом 17 цього ж Порядку справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб`єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження поштою або через електронний кабінет у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову (пункт 28 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності).

Окрім цього, спірні у справі правовідносини врегульовані нормами статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", згідно з абзацами першим, другим якої державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вищенаведених норм постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (застосовується судом у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин).

За змістом пункту 7 вказаного вище Порядку однією з підстав для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (абзац перший пункту 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).

За приписами підпункту 2 пункту 11 вищезгаданого Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (пункт 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).

Згідно з положеннями пунктів 16, 17 та 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Стосовно твердження позивача про неповідомлення про проведення позапланового заходу, суд зазначає наступне.

Ані Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності", ані Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин) не визначали обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо повідомляти суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час виникнення спірних правовідносин, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Крім того, законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Аналогічні висновки щодо застосування норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у подібних правовідносинах містяться, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.07.2023 у справі № 160/6457/22, від 12.02.2019 у справі №813/578/17, від 15.01.2020 у справі №818/1617/16, від 20.05.2020 у справі №813/3463/16 та від 19.05.2021 у справі №210/5129/17, відступу від яких не здійснювалось і під час розгляду цієї справи підстав для цього не вбачається.

Стосовно визначення відповідачем неналежного суб`єкта щодо якого проведено перевірку, суд вказує на таке.

Позивач в позовній заяві зазначає, що він не є власником об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

На підтвердження зазначеного позивачем подано до суду інформацію, що міститься у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об?єктів нерухомого майна щодо об?єкта нерухомого майна, право власності на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , належить декільком фізичним та юридичній особі, а саме: - номер об?єкта нерухомого майна: - 06: а) розмір частки: , власник ОСОБА_3 ; б) розмір частки: власники: ОСОБА_4 ; в) розмір частки: власники: ОСОБА_5 ; - номер об?єкта нерухомого майна: - 866989: а) власник - "Броварський побуткомбінат" Акціонерне товариство відкритого типу Код ; - номер об?єкта нерухомого майна: - 1607901: а) власник - ОСОБА_6 .

До відзиву відповідачем долучено копію договору оренди №68 від 13.03.2018, укладеного між ТОВ «БПК Бровари» (орендодавець) та ТОВ «Аптечка» (орендар), за умовами якого орендодавець зобов`язується передати орендареві в строкове оплатне користування (оренду) приміщення, обумовлене цим договором, а орендар зобов`язується його прийняти, користуватися ним та сплачувати за це орендодавцеві у порядку та на умовах, визначених цим договором орендну плату.

Пунктом 1.2 договору визначено, що приміщення, яке орендодавець зобов`язується передати в оренду, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , загальна площа 74,9 кв.м., поверх 1.

В пункті 1.3 договору зазначено, що підписанням цього договору орендодавець гарантує, що приміщення перебуває в його законному володінні та користуванні на підставі договору позички нежилого приміщення від 01.01.2018, укладеного між власниками цього приміщення: ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 з іншої сторони, не знаходиться під заставою, арештом, права третіх осіб на приміщення відсутні, всі необхідні дозволи, погодження тощо для укладення та дії цього договору отримані.

Пунктом 2.1 договору передбачено, що приміщення передається орендареві для його використання виключно для розміщення аптечного закладу та проведення іншої статуної діяльності орендаря.

Відповідно до п. 3.1 договору строк оренди приміщення складає 33 місяці та починає свій перебіг з моменту прийняття приміщення, що орендується, за актом передавання-приймання приміщення та діє до моменту повернення орендодавцю за актом передавання-приймання приміщення, а саме з 18.03.2018 по 31.12.2020.

Суд зазначає, що згідно з пунктом 4 частини 1 статті 1 Закону №3038-VI замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність від 20.05.1999 №687-XIV (далі Закон №687-XIV) регламентовано, що замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об?єкта містобудування.

У зв?язку із зазначеним суд приходить до висновку, що набуття фізичною або юридичною особою статусу замовника будівництва має місце за одночасного виконання таких умов: 1) перебування у власності або користуванні у такої особи земельної ділянки, на якій плануються або здійснюються будівельні роботи; 2) саме цей користувач або власник земельної ділянки має намір на здійснення будівельних робіт, про що свідчить подання у встановленому порядку відповідної заяви.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №464/2858/17, від 17.04.2018 у справі №804/1845/16, від 07.05.2020 у справі №810/2954/16.

Документи, після подання яких замовник будівництва набуває право на виконання будівельних робіт, визначені частиною 1 статті 34 Закону №3038-VI.

Водночас згідно з частиною 7 цієї ж статті виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Абзацом 6 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI визначено, що підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об?єкта.

Відповідно до частини 8 статті 32 Закону №3038-VI під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об?єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об?єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить про те, що замовником будівництва є особа, яка має легітимний намір щодо здійснення нового будівництва (реконструкції, капітального ремонту існуючого об?єкта) на належній їй земельній ділянці (щодо належного їй об?єкта) та виразила такий намір шляхом подання відповідної заяви, та у встановленому Законом порядку отримала дозвільний документ. За відсутності дозвільного документа будівництво об?єкта вважається таким, що здійснено самочинно, що є самостійною підставою для проведення перевірки. У такому разі перевірці підлягає відповідний об`єкт самочинного будівництва з метою підтвердження факту самочинності будівництва та виявлення особи, яка таке будівництво здійснила.

Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26.01.2021 у справі №826/10130/18.

Оскільки факт встановлення особи, яка здійснила самочинне будівництво на об`єкті, що підлягає перевірці, входить до повноважень відповідача, та враховуючи відсутність факту подання позивачем жодних документів відповідачу щодо не перебування об`єкту - нежитлового приміщення (загальною площею 90,4 кв.м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, у користуванні ТОВ «БПК Бровари», суд приходить до висновку про відсутність підстав для визнання неправомірними дій Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області при проведенні планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), за результатом якого було винесено постанову від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих, оскільки вказаний захід здійснено в межах повноважень відповідача.

Водночас, суд зазначає, що підставою для накладення штрафу на суб`єкта містобудівної діяльності є встановлення факту або перебування у його власності або користуванні приміщення, на якому здійснюється самочинне будівництво, або подання заяви про початок будівельних робіт.

Суд зазначає, що відповідачем не подано до суду заяви ТОВ «БПК Бровари» про початок будівельних робіт на об`єкті - нежитлове приміщення (загальною площею 90,4 кв.м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області.

Суду не надано доказів перебування у власності або користуванні позивача станом на день проведення позапланового заходу об`єкту - нежитлове приміщення (загальною площею 90,4 кв.м.) по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області.

Відповідно до договору оренди №68 від 13.03.2018, укладеного між ТОВ «БПК Бровари» (орендодавець) та ТОВ «Аптечка» (орендар), який додано до відзиву відповідачем, відповідний об`єкт приміщення по вул. Ярослава Мудрого, 4 в м. Бровари Київської області, було передано у користування ТОВ «Аптечка».

Отже, судом не встановлено жодної з підстав для притягнення до відповідальності за самочинне будівництво ТОВ «БПК Бровари»: відсутність заяви про початок будівельних робіт, відсутність факту перебування у користуванні позивача нежитлового приміщення.

Відтак відповідачем не доведено суду факт вчинення самочинного будівництва саме ТОВ «БПК Бровари», що виключає застосування до позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, накладеного оскаржуваною постановою від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих.

Оцінивши надані сторонами докази та матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам правомірності, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому позовні вимоги щодо визнання протиправною та скасування постанови Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відтак на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Частиною 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем сплачено суду судового збору у розмірі 3842,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 18.12.2019.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 3842,00 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у розмірі пропорційному до задоволених позовних вимог - 1921,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

в и р і ш и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» (вул. Гагаріна, буд. 26, м. Бровари, Київська область, 07400, ) до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області (вул. Гагаріна, буд. 15, каб. 101, м.Бровари, Київська область, 07400, ) про визнання дій протиправними, скасування постанови задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 24.04.2019 № З-2404/1-2404/8-вих про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ».

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БПК БРОВАРИ» за рахунок бюджетних асигнувань Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області судовий збір у розмірі 1921 грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

з

Суддя Парненко В.С.