Справа № 160/8541/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 липня 2023 року Справа № 160/8541/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» до відповідача 1 Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2 Державної податкової служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-
25.04.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» до відповідача 1 Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2 Державної податкової служби України, поданий через систему «Електронний суд» поданий представником позивача - адвокатом Соколовим Дмитром Ігоровичем, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, №8083324/3859848 від 16.01.2023 про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» у реєстрації податкової накладної №87 від 01.12.2022р.;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС», податкову накладну № 87 від 01.12.2022 р. датою її подання 06.01.2023 р.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ТОВ «БІЛТЕКС» 27.02.2017 р. уклало Договір поставки №12 з ТОВ «РУШ», де ТОВ «БІЛТЕКС» - Постачальник, а ТОВ «РУШ» Покупець, відповідно до п. 1.1. якого Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність товар «Покупцеві», а «Покупець» зобов`язується прийняти Товар в кількості, асортименти, якості, за найменуванням, узгодженим Сторонами у відповідній Специфікації сплатити його вартість на умовах договору. Відповідно до видаткової накладної №1794 від 01 грудня 2022 р. ТОВ «БІЛТЕКС» поставило ТОВ «РУШ» товар - набори кухонні (рукавичка + рушник) в асортименті, на загальну суму 123 396,60 грн. з ПДВ. На цю операцію ТОВ «БІЛТЕКС» склало та відправило на реєстрацію податкову накладну №87 від 01.12.2022 р. Згідно з отриманою квитанцією від 06.01.2023 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області реєстрацію зупинено, у зв`язку з тим, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 6216, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Позивач також зазначає про те, що на виконання умов п. 4, п. 5, п. 6, п. 7 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 р., ТОВ «БІЛТЕКС» 10.01.2023 р. було направлено на адресу письмові пояснення та копії документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній №87 від 01.12.2022 р. Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області 16.01.2023 р. було прийнято рішення №8067443/3859848 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 87 від 01.12.2022р. у зв`язку із ненаданням платником податку копій документів. 27.01.2023 р. позивачем було подано скаргу на рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН №8083324/3859848 від 16.01.2023 р. до Державної податкової служби України, яка рішенням від 02.02.2023 р. була залишена без задоволення. Позивач вважає рішення податкового органу про відмову у реєстрації податкової накладної протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся із позовом до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
За даними КП «ДСС» одержувачам представнику ТОВ «БІЛТЕКС» - адвокату Соколову Д.І., Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області та Державній податковій службі України за допомогою підсистеми «Електронний суд» в їх електронний кабінет копію ухвали про відкриття провадження 04.05.2023 о 19:37, а копію адміністративного позову 25.04.2023 відповідно, що підтверджується матеріалами справи. Тобто, строк на подання відзиву на позов з урахуванням ч.6 ст.251 та ч.6 ст.120 КАС України до 22.05.2024.
Відповідачем 1 також наголошено, що для ухвалення рішення про зобов`язання ДПС зареєструвати податкові накладні, суд повинен перевірити саме той факт, що податкові накладні які були подані позивачем відповідають всім критеріям відповідно до п.12 Порядку 1246 і їх можливо зареєструвати у ЄРПН. При цьому така перевірка здійснюється податковим органом автоматично, і судом не може бути проведена. Отже, суд у разі ухвалення рішення про зобов`язання податковий орган зареєструвати податкові накладні, фактично візьме на себе повноваження суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі), до компетенції якого, у даному випадку, віднесено розгляд пояснень та документів, здійснення автоматичної перевірки ПН/РК в ЄРПН.
23.05.2023 від Державної податкової служби України надійшов відзив на позов, у якому відповідач 2 позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити з підстав, аналогічних наведених відповідачем 1.
Означені відзиви на позов 17.05.2023 направлені на поштову адресу позивача, вказану останнім особисто в позовній заяві, що підтверджується матеріалами справи.
Суд, враховуючи рекомендації Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022 щодо продовження процесуальних строків, вважає за необхідне прийняти вказані документи до розгляду.
20.06.2023 через систему «Електронний суд» від представника позивача - адвоката Соколова Д.І. надійшла заява про стягнення витрат на правничу допомогу з відповідачів у розмірі 10 000,00 грн.
За правилами ст.262 КАС України адміністративна справа мала бути розглянута до 01.07.2023, проте з урахуванням перебування головуючого судді Юхно І.В. в період з 05.06.2023 по 23.07.2023 перебувала у відпустці та на лікарняному, суд на підставі положень ч.6 ст.120 КАС України розглядає справу в перший робочий день 24.07.2023.
Суд зазначає, що станом на 24.07.2023 сторони правом на подання відповіді на відзив та заперечень відповідно не скористались.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності позивача за КВЕД є: 13.92 Виробництво готових текстильних виробів, крім одягу (основний); 14.14 Виробництво спіднього одягу; 46.16 Діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами; 46.41 Оптова торгівля текстильними товарами; 46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.19 Інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах; 47.51 Роздрібна торгівля текстильними товарами в спеціалізованих магазинах; 47.71 Роздрібна торгівля одягом у спеціалізованих магазинах; 47.78 Роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет.
ТОВ «БІЛТЕКС» має штат працівників чисельністю 29 чоловік (що відображено у звітності по ЄСВ і 1-ДФ) має в оренді складські (загальною площею 2500 кв.м, дог. найму №20/08/2021 від 20.08.2021 р.) і офісні (загальною площею 423.8 кв.м, дог. найму № 08/11/22 від 08.11.2021 р.) приміщення, за адресою: м Дніпро, вул. Дніпросталівська, 11.
Також підприємство має у власності автомобіль FIAT Ducato (рік випуску 2015р.; реєстраційний номер НОМЕР_1 ) згідно Акту про передачу права власності до генерального договору фінансового лізингу №3942 від 28.09.2015р., що відображено у звітності 20-ОПП.
Для підтвердження здійснення господарської операції позивачем надано: Договір на виготовлення продукції з давальницької сировини №1-ТЕК від 01.02.2016 р. між ТОВ «БІЛТЕКС» - «Замовник» та ТОВ «ТЕКС-ГРУП» - «Підрядник» відповідно до п.2.1 якого Підрядник здійснює виробництво Продукції згідно замовлення на виробничих площах з матеріалів та комплектуючих Замовника; Договір на виготовлення та постачання поліграфічної продукції №1 від 08.01.2019 р. між ТОВ «РОЯЛ ПРИНТ» - «Виконавець» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Замовник» згідно із п. 1.1 якого Виконавець зобов`язується на умовах та порядку, визначених Договором, передавати Замовнику у власність виготовлену поліграфічну продукцію, кінцевий перелік якої, асортимент, кількість, ціна за одиницю тощо визначаються Сторонами у Специфікаціях, а Замовник зобов`язується приймати Продукцію і сплачувати за неї узгоджену у Специфікаціях вартість на умовах та порядку, визначених Договором, у відповідності із видатковою накладною: Листівки; Договір №14/01-19 від 14.01.2019 р. між ТОВ «ВТОР-РЕСУРС» - «Продавець» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» на підставі п. 1.1 Продавець зобов`язується передати, а Покупець прийняти й оплатити за полотно неткане; Договір поставки №11 від 01.10.2020 р. між ТОВ «ПЛАСТ-СИСТЕМИ» - «Постачальник» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» на підставі п. 1.1 Постачальник на умовах Договору зобов`язується передати у власність Покупцю Товар (вішаки), кількістю та цінами згідно видаткових накладних, які, після підписання їх сторонами. мають юридичну силу специфікацій та є невід`ємною частиною Договору, а Покупець зобов`язується прийняти та провести оплату за товар на встановлених Договором умовах, а саме згідно із видатковою накладною: Гачок AG (білий); Договір купівлі продажу № 0329-1 від 29.03.2021 р. між ТОВ «БАРБАТЕКСТИЛЬ» - «Продавець» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» на підставі п. 1.1 якого Продавець зобов`язується передати на умовах договору у власність Покупця Товар, а Покупець зобов`язується сплатити його повну вартість та прийняти товар, а саме: відповідно до видаткових накладних: Тканина вибивна, полотняного переплетення; Договір №7 від 01.07.2021 р. між ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «УКРТЕКС» - «Постачальник» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» відповідно до п. 1.1 якого Постачальник зобов`язується передати у власність Покупця товар у відповідному асортименті, кількості та по цінам в порядку та на умовах, визначених у Договорі, а Покупець зобов`язується в порядку та на умовах, визначених у Договорі, прийняти та оплатити товар, а саме: згідно із видатковою накладною: Тканина поліефірна бежева та Тканина поліефірна вибілена; Договір поставки №01/08/2021-1 від 10.08.2021 р. між ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «УКРТЕКС» - «Постачальник» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» на підставі п. 1.1 якого Постачальник зобов`язується виготовити та передати у власність Покупця Товар, а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його, на умовах, визначених Договором, а саме: відповідно до видаткової накладної: Пакет п/е 650*1100, Пакет п/е 700*700, Пакет п/е 460*600; Договір купівлі-продажу товару №д--0210-22 від 06.06.2022 р. між ТОВ «ТК-ФУРНІТУРА» - «Продавець» та ТОВ «БІЛТЕКС» - «Покупець» відповідно до п. 1.1 якого Продавець продає (передає у власність), а Покупець приймає та зобов`язується здійснити оплату за товари згідно замовлення на умовах EXW-склад Продавця (або склад виробника згідно Інкотермс-2020), а саме: згідно із видатковими накладними: Нитки «Барва» та Утримувачи для бірок.
Згідно з пунктом 3.1. Договору передача Товару Покупцю по цьому Договору проводиться в строки і в кількостях узгоджених цим Договором.
Відповідно до Специфікації №1 до Договору №12 від 27.02.2017 р. Сторони погодили поставку товару, а саме: «Рушник махровий 40*70», «Скатертина 140*125», «Комплект постільної білизни 1,5 (півковдра 215*153, простирадло 215*145,2, наволочки 50*70».
Між Сторонами здійснено розрахунок за оплату товару, що підтверджується банківською випискою.
Між Позивачем (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «РУШ» (Покупець) укладений Договір поставки №12 від 27.02.2017, відповідно до пункту 1.1, якого Постачальник зобов`язується поставити та передати у власність товар Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти Товар в кількості, асортименті, якості, за найменуванням, узгоджених Сторонами у відповідній Специфікації і сплатити його вартість на умовах даного Договору.
ТОВ «БІЛТЕКС» на адресу ТОВ «РУШ» було відвантажено товар «рукавичка 27*20, прихватка 17*17» у кількості 2832 шт. та «рукавичка 27*20, прихватка 17*17 у кількості 660 шт. на загальну суму 148 075,92 грн, у т.ч. ПДВ 24 679,32 грн., що підтверджується наявною у матеріалах справи копією видаткової накладної №1236152 від 01.12.2022 року та товарно-транспортної накладної №1794 від 01.12.2022 року.
На виконання вимог п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України позивачем була складена податкова накладна від 01.12.2022 №87 на суму 148 075,92 грн, в т.ч. ПДВ 24 679,32 грн, та подана на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно отриманої позивачем квитанції від 06.01.2023 про зупинення реєстрації вказаної податкової накладної її прийнято, але реєстрація зупинена із зазначенням таких підстав: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 01.12.2022 №87 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 6216, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D"=2.1582%, "P"=623080.41».
Проте, рішенням комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 16.01.2023 №8083324/38598848 було відмовлено в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підставою для відмови в реєстрації податкової накладної у вказаному рішенні зазначено: «відмовлено в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних», додаткова інформація: «не в повному обсязі надано акти приймання передачі готової продукції».
Не погоджуючись із вказаним рішенням Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, позивач 16.01.2023 року звернувся зі скаргою до Державної податкової служби України.
Не погодившись із прийнятим рішенням №8083324/3859848 від 16.01.2023, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 2 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі ПК України) передбачено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
Таким чином, у зв`язку з поставкою товару ТОВ «РУШ» за датою першої події, у позивача виникло визначене законом право на складання податкової накладної від 01.12.2022 №87.
Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з використанням кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, уповноваженої платником особи відповідно до вимог Закону України Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з положеннями пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі Порядок №1246), податкова накладна електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
Згідно з положеннями підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 ПК України, згідно яких реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінету Міністрів України.
Відповідно до цієї норми та підпункту 56.23.2 пункту 56.23 статті 56 ПК України Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11.12.2019 року №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (з урахуванням змін та доповнень), яка набрала чинності 01.02.2020 та якою затверджено:
Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок зупинення реєстрації податкової накладної);
Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок розгляду скарги).
Пунктом 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної визначені ознаки податкових накладних/розрахунків коригування, яким вони повинні відповідати для безумовної їх реєстрації.
Відповідно до пунктів 4, 5 вказаного Порядку у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Згідно п.п. 6, 7, 10, 11 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Відповідно до п.п.12-17 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).
У таблиці даних платника податку зазначаються:
види економічної діяльності відповідно до КВЕД;
коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України;
коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.
Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.
Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в електронний кабінет засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу, Законів України Про електронні документи та електронний документообіг та Про електронні довірчі послуги (додаток 6).
У рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.
У Додатку 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначено Критерії ризиковості здійснення операцій.
Так, пунктом 1 Додатку 3 до Порядку в якості критерію ризиковості здійснення операції визначено: Обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку.
Як встановлено судом, реєстрацію податкової накладної позивача зупинено з тих підстав, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 6216, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання перевищує величину залишку, визначеного як різниця обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
У квитанції запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
Оцінюючи наведені в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної підстави контролюючого органу, суд звертає увагу, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю господарської операції, вказавши які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.
Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості актів індивідуальної дії призводить до їх протиправності.
Як вбачається зі змісту квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, контролюючий орган вказав, що господарські операції платника податків відповідають пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. При цьому, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без зазначення конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №520 визначено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Пунктами 6, 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Згідно з пунктами 9-11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:
або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;
або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;
або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.
За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання / часткового надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, при отриманні Повідомлення;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Згідно з пунктами 42, 44 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС.

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Аналізуючи вказані вище норми, можна дійти висновку про те, що, контролюючі органи зобов`язані, у разі зупинення реєстрації ПН/РК, у Квитанції зазначати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.

Судом встановлено, що позивачем подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області за наслідком проведеного моніторингу зупинено її реєстрацію та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Позивачем надані пояснення та копії первинних документів, складених під час здійснення відповідних господарських операцій, що підтверджено матеріалами справи.

Суд звертає увагу, що при зупиненні спірних податкових накладних позивачу пропонувалося надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без їх конкретизації. А відтак, позивачем надано такі документи та пояснення в довільній формі.

В ході судового розгляду справи судом встановлено, що після зупинення реєстрації податкової накладної позивач подав до комісії регіонального рівня разом із письмовими поясненнями копії документів, які стосуються господарської операції, щодо якої складено спірні податкові накладні.

Суд зазначає, що предметом доказування у цій справі є наявність підстав, підтверджених належними та достатніми документами, для реєстрації спірної податкової накладної.

При цьому, як вбачається із оскаржуваного рішення, підставою для відмови у реєстрації спірної податкової накладної слугувало ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних», додатково зазначено: «не в повному обсязі надано акти приймання передачі готової продукції».

При вирішенні спору суд враховує правові висновки Верховного Суду у постанові від 07.12.2022 у справі №500/2237/20, відповідно до яких суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежується права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючих органів щодо легальності відповідної операції, за наслідками якої складено податкову накладну, подану для реєстрації в ЄРПН, хоч і є визначеним у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між такими, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, можливим є формування висновків щодо можливості чи неможливості реєстрації є ЄРПН податкової накладної, реєстрація якої була зупинена згідно із відповідною квитанцією. Предметом розгляду у справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом. При розгляді таких спорів, крім іншого, має бути встановлено настання обставини, яка обумовлює обов`язок платника податків скласти податкову накладу та зареєструвати її в ЄРПН відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України.

Суд зауважує, що всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення, визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкових накладних. Під час реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми критеріями шляхом дослідження документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної саме у податкових накладних. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 12.11.2019 у справі №816/2183/18, від 18.02.2020 у справі №360/1776/19, від 27.04.2020 у справі №360/1050/19, від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що в порушення наведених вимог законодавства, оскаржуване рішення №8083324/3859848 від 16.01.2023 Комісії не містять чіткої підстави йогої прийняття, що свідчить про його необґрунтованість.

При цьому, в обґрунтування оскаржуваного рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації відповідач 1 обмежився лише проставлянням відмітки «Х» у графі «ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних». А також в графі «Додаткова інформація» зазначено «не в повному обсязі надано акти приймання передачі готової продукції», що і стало підставою для його прийняття.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні відповідачем 1 не конкретизовано, яких саме документів не вистачило для прийняття рішення про реєстрацію спірної податкової накладної. Відповідачем 1 також не конкретизовано, які саме акти приймання передачі готової продукції не надано, а також не вказано в якому обсязі позивач повинен був надати вказані акти. Відтак, таке рішення не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача, що надані ним документи та пояснення були достатніми для прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію в ЄРПН складеної позивачем податкової накладної.

Одночасно, в межах даної спірної ситуації суд звертає особливу увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями, тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарської операції виконання робіт за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

У даному випадку судом встановлено, що рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткого визначення підстав та мотивів для прийняття рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, що свідчить про його необґрунтованість і протиправність.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Прийняття протиправного рішення про зупинення реєстрації податкової накладної зупинення реєстрації податкової накладної є передумовою прийняття відповідного рішення Комісії.

Така правова позиція неодноразово викладалась Верховним Судому своїх рішеннях, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18, від 21 травня 2019 року у справі № 0940/1240/18, від 08 квітня 2021 року у справі № 2140/1820/18.

Отже, під час розгляду справи ГУ ДПС у Дніпропетровській області, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття рішення №8083324/3859848 від 16.01.2023.

Матеріали справи також не містять доказів спростування факту, що в момент здійснення господарських операцій позивач та його контрагент зареєстровані платниками податку на додану вартість.

Тобто, в ході судового розгляду Відповідачами також не було надано до суду жодного доказу на підтвердження наявності у контролюючого органу обґрунтованих підстав для віднесення спірної операції позивача до пункту 1 Критеріїв ризиковості господарської операції.

Таким чином, під час розгляду справи відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, в порушення обов`язку доказування не надано суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, не наведено жодних мотивів прийняття оскаржуваного рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення №8083324/3859848 від 16.01.2023 прийнято необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України прийняти та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірну накладну, подану позивачем, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати спірні податкові накладні позивача, датою їх фактичного отримання.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд приходить до висновку про неправомірність оскаржуваного рішення відповідача-1 та необхідність зобов`язання відповідача-2 вчинити певні дії.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

В силу положень частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 2684,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 24.04.2023 №416.

За положеннями частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон №3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2023 року становить 2684 гривні.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 3 статті 4 Закону №3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного позову: немайнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб

При цьому, частиною 3 статті 4 Закону №3674-VI встановлено, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Правова позиція щодо застосування понижуючого коефіцієнта відповідного розміру ставки судового збору для позовних заяв, поданих до суду після 04.10.2021 в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22, та підлягає в силу ч.5 ст.242 КАС України застосуванню судом до спірних правовідносин.

Таким чином, оскільки в адміністративному позові заявлено одну вимогу немайнового харктеру, а вимога про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є похідною, то за подання цього адміністративного позову позивач мав сплатити 2147,20 грн. (2684,00 грн х 0,8). Тобто, сума 536,80 грн (2684,00 грн 2147,20 грн) є надміру сплаченою сумою судового збору, яка може бути повернута за клопотання позивача відповідно до вимог ст.7 Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, судовий збір у загальному розмірі 2147,20 грн, сплачений позивачем при поданні до суду адміністративного позову відповідно до платіжної інструкції від 24.04.2023 №416 та який підлягає розподілу в цій справі, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (по 1073,60 грн. з кожного з відповідачів відповідно).

Водночас, суд звертає увагу, що 20.06.2023 представником позивача адвокатом Соколовим Д.І. заявлено клопотання про стягнення з відповідачів на користь позивача судових витрат на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн.

Стосовно клопотання позивача про стягнення з відповідачів судових витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Статтею 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених норм, дає суду, підставу прийти до висновку про те, що витрати сторони на правничу допомогу мають бути фактично понесеними (здійсненими) та підтвердженими відповідними належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами.

До матеріалів справи позивачем додано:

- копію Договору про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019;

- копію Додаткової угоди №2 від 31.12.2020 до Договору про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019;

- копію Додаткової угоди №2/1 від 31.12.2021 до Договору про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019;

- копію Акту приймання-передачі наданих послуг №11 від 07.06.2023 за Договором про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019;

- копію рахунку на оплату №327 від 10.05.2023 за Договором про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019

- копію звіту про надану правничу допомогу від 07.06.2023 до Договору про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019;

- копію платіжної інструкції №633 від 02.06.2023;

- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серії ДП №3073 від 18.05.2016;

- копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АЕ №1195019 від 24.04.2023.

Матеріалами справи підтверджується, що з метою отримання професійної правничої допомоги між ТОВ «БІЛТЕКС», в особі директора ОСОБА_1 (Клієнт) та Адвокатським об`єднанням «СМАРТ ЮРИСТ», в особі керуючого партнера Соколова Дмитра Ігоровича було укладено договір про надання правничої допомоги №63 від 02.01.2019 (далі Договір), згідно з пунктом 1.1 якого Клієнт доручає, а Адвокатське об`єднання приймає на себе зобов`язання надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених даним Договором.

Розділом 2 Договору передбачені права та обов`язки Клієнта. Клієнт має право: вимагати виконання обов`язків, прийнятих на себе Адвокатським об`єднанням за цим Договором, у строки та обсягах погоджених сторонами у Завданні (п. 2.1.1); давати усні або письмові вказівки щодо виконання завдань відповідно до цього Договору (п. 2.1.2); отримати щомісячно звіт по наданій правничій допомозі (п. 2.1.3); Клієнт приймає на себе наступні зобов`язання: вчасно забезпечувати Адвокатське об`єднання всім необхідним для виконання його доручень, передбачених цим Договором, в тому числі документами в необхідній кількості екземплярів, внутрішніми нормативними актами, які регулюють діяльність Клієнта, у випадку необхідності робочим місцем, транспортними засобами (п. 2.2.1); при вирішенні спорів Клієнта з іншими підприємствами, установами, організаціями та фізичними особами, органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, оперативно надавати повну та достовірну інформацію, що необхідна для врегулювання відповідного спору (п. 2.2.2); оплачувати витрати, необхідні для виконання його доручень (п. 2.2.3); оплачувати правничу допомогу у відповідності до умов розділу 4 Договору (п. 2.2.4).

Розділом 3 Договору передбачені права та обов`язки Адвокатського об`єднання на підставі завдань Клієнта, приймає на себе зобов`язання з надання наступної правничої допомоги Клієнту, його співробітникам, засновникам учасникам, а саме: представляє інтереси Клієнта в усіх державних та недержавних громадських, господарських установах, організаціях, незалежно від їх підпорядкування, форм власності та галузевої належності, правоохоронних органах, також у відносинах з фізичними та юридичними особами у повному обсязі при вирішенні будь-яких питань, що його стосується в тому числі в органах місцевого самоврядування, органах виконавчої влади, в органах нотаріату з питань подання та підписання заяв та усіх вищих документів, отримання будь-яких інших необхідних документів, ознайомлюватись із матеріалами кримінального, адміністративного, цивільного, господарського провадження, сплачувати необхідні збори; Клієнт надає право Адвокатському об`єднанню підписувати та подавати від його імені заяви (позовні заяви, адміністративні позови, скарги, звернення, заяви про перегляд заочного рішення тощо), одержувати необхідні довідки, документи знайомитися з матеріалами справи робити з них витяги, одержувати копії рішень, ухвал, постанов та інших документів, брати участь в судових засіданнях, подавати докази, брати участь в їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, давати усні та письмові пояснення, подавати свої доводи та заперечення, подавати зміни, доповнення та уточнення до позовних вимог; узагальнює та аналізує практику розгляду судових та інших справ; надає консультації, висновки, довідки з правових питань, що виникають у Клієнта в процесі здійснення господарської діяльності; надає інші послуги, передбачені завданням та/або додатками до цього Договору; Адвокатське об`єднання щомісячно, разом із актом приймання-передачі наданих послуг передає клієнту звіт про надану правничу допомогу.

У розділі 4 Договору передбачений порядок здійснення розрахунків відповідно до п.4.1 якого надання правничої допомоги оплачується в розмірах і на умовах, встановлених Додатком до цього Договору. Згідно із п. 4.2 Договору приймання-передача наданих послуг щомісячно оформлюється Актом приймання-передачі наданих послуг, по факту надання послуг але не пізніше 5 числа кожного місяця, наступного за місяцем, в якому надані послуги. Клієнт протягом 3-х календарних днів з моменту отримання Акту приймання-передачі наданих послуг повинен підписати його, і направити Адвокатському об`єднанню, або надати у цей же строк мотивовану відмову. Після закінчення зазначеного терміну Акт приймання-передачі наданих послуг вважається прийнятим та підписаним Клієнтом, і підлягає оплаті Клієнтом без заперечень.

Пунктом 6.1 Договору зазначено про, що даний договір укладений на строк до 31.12.2020 р. та набирає чинності з моменту його підписання Сторонами.

31.12.2020 між Сторонами було укладено Додаткову угоду №2/1 від 31.12.2021 в якій Сторони дійшли згоди внести зміни до п. 6.1 Договору виклавши його у наступній редакції: «6.1 Даний Договір укладений на строк до 31 грудня 2021 р. та набирає чинності з моменту його підписання Сторонами».

31.12.2021 між Сторонами було укладено Додаткову угоду №2/1 від 31.12.2021 в якій Сторони дійшли згоди внести зміни до п. 6.1 Договору виклавши його у наступній редакції: «6.1 Даний Договір укладений на строк до 31 грудня 2024 р. та набирає чинності з моменту його підписання Сторонами».

10.05.2023 Адвокатським об`єднанням «СМАРТ ЮРИСТ» було складено рахунок на оплату №327 від 10.05.2023 Клієнту ТОВ «БІЛТЕКС» на суму 10 000,00 грн.

07.06.2023 Адвокатським об`єднанням було надано звіт про надану правничу допомогу ТОВ «БІЛТЕКС» відповідно до якого підготовлено та подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов до Головного управління ДПС в Дніпропетровській області та до Державної податкової служби України про скасування рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №8083324/3859848 від 16.01.2023 р. яким відмовлено у реєстрації податкової накладної №87 від 01.12.2022 р. Єдиному реєстрі податкових накладних. На даному етапі справи було зроблено: здійснено аналіз отриманих від Клієнта документів 1 год.; надано правова кваліфікація обставин справи 30 хв.; визначено нормативно-правовим підстави вимоги 30 хв.; здійснено моніторинг судових рішень 40 хв.; визначено судову практику застосування правових норм для визначення предмету спору 20 хв.; підготовлено та подано адміністративний позов до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та до Державної податкової служби України 10 год.

07.06.2023 між Сторонами було підписано Акт приймання-передачі наданих послуг №11, який є підставою для проведення взаєморозрахунків.

02.06.2023 згідно платіжної інструкції №633 та рахунку №327 від 10.05.2023 між ТОВ «БІЛТЕКС» та АО «СМАРТ ЮРИСТ» проведено розрахунок за Договором №63 від 02.01.2019 у сумі 10 000,00 грн. без ПДВ.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду від 30.09.2009 №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Отже, з викладеного випливає, що до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.

Верховним Судом в постанові від 27.06.2018 року у справі №826/1216/16 зазначено, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Разом із тим, при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критеріїв реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Такі самі критерії використовує Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ).

Так, у рішенні ЄСПЛ у справі «East/West Alliance Limited» проти України», оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, суд виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії (Bottazzi v. Italy)», №34884/97).

Судом встановлено, що визначені Договором дії були вчинені Адвокатським об`єднанням в інтересах позивача, проте суд враховує, що розгляд справи проведено за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження, представник позивача не приймав участь судових засіданнях, та не подавав заяв по суті справи, окрім позовної заяви. При цьому, суд вважає за необхідне наголосити, що Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не передбачено таких видів правової допомоги як "аналіз отриманих від Клієнта документів", "правова кваліфікація обставин справи", "визначення нормативно-правових підстави вимоги", "моніторинг судових рішень, "визначення судової практики застосування правових норм для визначення предмету спору". За своєю суттю вони є складовими підготовки та складення позовної заяви, у зв`язку з чим суд вважає їх виокремлення як окремих видів правової допомоги. Крім того, суд зважає, що спору з питань реєстрації податкових накладних представлені численною судовою практикою в Єдиному державному реєстрі судових рішень, у зв`язку з чим суд критично ставиться до витраченого Адвокатом часу у кількості 10 годин на підготовку та подання адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням принципу пропорційності та співмірності, оцінюючи обґрунтованість доводів позивача щодо суми витрат, пов`язаних з розглядом даної справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення вимоги позивача про стягнення витрат на правничу допомогу, а відтак підлягає стягненню на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у розмірі 2500,00 грн. (по 1250,00 грн. з кожного з відповідачів відповідно).

Вказана сума є співмірною з предметом спору, вчиненими адвокатом діями та наданими послугами у вказаній справі, у зв`язку з чим у суду наявні підстави для стягнення сум судових витрат на правничу допомогу за нормою ст.143 КАС України.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення клопотання позивача про стягнення витрат на правничу допомогу.

Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» (місцезнаходження: 49051, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, 11, ) до відповідача 1 Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (місцезнаходження: 49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд.17-а; ), відповідача 2 Державної податкової служби України (місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд.8; ) про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, №8083324/3859848 від 16.01.2023 про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, яким відмовлено товариству з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» у реєстрації податкової накладної №87 від 01.12.2022 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, складену товариством з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС», податкову накладну № 87 від 01.12.2022 р. датою її фактичного подання.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок) та витрати на правничу допомогу у розмірі 1250,00 грн. (одна тисяча двісті п`ятдесят гривень 00 копійок).

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073,60 грн (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок) та витрати на правничу допомогу у розмірі 1250,00 грн. (одна тисяча двісті п`ятдесят гривень 00 копійок).

Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.В. Юхно