Справа № 620/12682/23
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Вівдиченко Т.Р.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2024 року, прийнятого в спрощеному позовному провадженні, у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко Соя Плюс" до Головного управління ДПС у Чернігівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ "Еко Соя Плюс" звернулося до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Чернігівській області в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми "ВЗ" від 14.11.2022 № 4.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 адміністративний позов задоволено.

Відповідач не погоджується з рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 та просить скасувати таке, та відмовити в задоволенні позовних вимог.

Відповідач вказує, що Головним управлінням ДПС у Чернігівській області здійснена камеральна перевірка декларації з податку на додану вартість з питання достовірності нарахування ТОВ «Еко Соя Плюс» суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за листопад 2022 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 16.12.2022 № ), за результатами якої складено акт перевірки від 18.01.2023 № 575/Ж5/25-01-04-04-02/40142870 та винесено податкове повідомлення - рішення від 14.02.2023 № 4, яким відмовлено в отриманні платником бюджетного відшкодування у розмірі 99 740 грн.

Відповідно даних Реєстру об`єктів оподаткування та поданої звітності за формою 20-ОПП ТОВ "Еко Соя Плюс" для ведення господарської діяльності орендує виробничий цех та обладнання для переробки сільськогосподарської продукції за адресою с. Новоселівка, вул. Шевченка, буд. 20- Б, володіє автомобілем Renault dokker. Відсутня інформація, щодо місць зберігання готової продукції.

За результатами проведеного аналізу Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що за період з 01.11. по 30.11.2022 постачальниками для ТОВ "Еко Соя Плюс" виписано та зареєстровано у встановлені п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України терміни в ЄРПІІ податкові накладні з придбання товарів/послуг на загальну суму ПДВ 122 515,82 грн. Проте, до складу податкового кредиту податкової декларації за листопад 2022 року включено суми ПДВ з придбання комбікорму-мучки горохової кормової в мішках по 35 кг та барвника Тартразин Е102 (порошок) в загальному розмірі - 43 578,49 грн, що становить лише 35,6% від загального суми податку на додану вартість отриманих під контрагентів та зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних за листопад 2022 року.

Відповідач звертає увагу, що в судових рішеннях по аналогічним справах які стосуються аналогічних порушень, викладених у актах камеральних перевірок з питань достовірності нарахування ТОВ "Еко Соя Плюс" бюджетного відшкодування ПДВ, зазначається, що реальність вчинених платником правочинів та повнота/правильність їх відображення у податковій звітності, що були основою відображених у звітності цифр, в тому числі заявленої до відшкодування суми ПДВ, якраз може бути перевірена контролюючим органом у разі здійснення документальних перевірок, порядку, передбаченому статтями 77, 78 Податкового Кодексу України, а ніяк не камеральної перевірки.

Проте, пп. 78.1.8 п. 78.1 ст.78 Податкового Кодексу України визначено, шо підставою для проведення документальної перевірки платника, яким подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, та/або з від`ємним значенням з ПДВ, яке становить більше 100 тис. гривень.

Відповідач вважає, що враховуючи законодавчо встановлені підстави для проведення перевірки, платник свідомо не декларує та ймовірно навмисно відображає у складі податкового кредиту декларації не всі суми ПДВ, які зазначені в отриманих від постачальників та зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних, а звідси занижує від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту (декларує менше 100 тис. грн). Зазначене унеможливлює здійснення податковим органом документальної перевірки відповідно до пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 Податкового Кодексу України, в ході якої дослідити фінансово-господарські операції платника, правильність декларування таких операцій у складі податкових зобов`язань та податкового кредиту, зберігання, транспортування, наявність основних засобів, первинні документи щодо взаємовідносин із контрагентами, в тому числі податкових накладних, оформлених та зареєстрованих у повній відповідності з чинним законодавством, актів виконаних робіт, видаткових накладних, платіжних доручень та ТТВ, та чи мав платник податків право на віднесення відповідних сум ПДВ за рахунок яких сформовано суми від`ємного значення, у тому числі заявленого до відшкодування.

Відповідач вказує, що на підставі даних "Вантажно - митні декларації (експорт)" ІТС "Податковий блок" та ЄРПН позивач у листопаді 2022 року здійснював операції з вивезення за межі митної території України продукції власного виробництва. А саме вивезено макуху соєву в кількості 154 000 кг (покупець - нерезидент AGROTREND OU, Латвія та Естонія) та олії соєвої, сирої парафінованої в кількості 47 500 кг (покупець - нерезидент - VED OIL AGRO IGOR VEDMEDENKO та VED-HAL AGRO.Sp.z.o.o)|

Проте, протягом 2022 року придбання сої (як сировини, для виготовлення експортованої продукції) та/або олії соєвої і макухи соєвої згідно з даними ЄРПН відсутнє.

Відповідач вказує, що відповідно податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2022 року в рядку 10.4 "Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) товарів/послуг та необоротних активів на митній території України з нульового ставкою та/або без податку на додану вартість позивача відображені обсяги постачання в сумі 1 411 961 грн.

Відповідач зазначає, що при проведенні камеральної перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника подачку за листопад 2022 року позивача, встановлено, що згідно з даним ЄРПН, підприємство мало взаємовідносини з ФОП ОСОБА_1 (податковий номер НОМЕР_1 , 2526) з відшкодування витрат по суборенді приміщення на загальну суму ПДВ 6 000 грн.

Однак, проведеним аналізом «Податкового розрахунку сум доходу нарахованого (сплаченого) на користь платників податку-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з додатком форми № 4ДФ) за І-ІІІ квартали 2022 року не встановлено взаємовідносин з самозайнятими особами та виплат доходу за 157 ознакою - дохід, виплачений самозайнятій особі, в т.ч. по взаємовідносинах з ФОП ОСОБА_1 (податковий номер НОМЕР_2) у попередніх звітних періодах. На думку відповідача, вищевказане, може призвести до неповного відображення самозайнятими особами показників декларації й заниження оподатковуваного доходу, та підставою для висновків, що придбання сої взагалі не здійснювалось.

Також, камеральною перевіркою встановлено, що підприємство в податковому кредиті декларації, з ПДВ за листопад 2022 року відображає операції з придбання товарів і послуг у жовтні та листопаді 2022 року.

Однак, за результатами камеральної перевірки, не можливо в повному обсязі дослідити реальність здійснення підприємством фінансово-господарських операцій, правильності декларування платником таких операцій у складі податкових зобов`язань та податкового кредиту, зберігання, транспортування, наявність основних засобів, за рахунок яких сформовано суми від`ємного значення, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Згідно пп. 69.29 п. 69 підрозділу 10, розділу XX Податкового кодексу України суми податку на додану вартість, включені до складу податкового кредиту при здійсненні операцій з придбання товарів, які у подальшому були знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, не включаються до обрахунку суми бюджетного відшкодування та зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення.

В ой же час, відповідач наголошує, що в ході перевірки підприємством не повідомлялось, щодо наявності ТМЦ , щодо проведення інвентаризації для встановлення його пошкодженого майна та не надавалось відомостей, щодо фіксації факту пошкодження майна або втрати первинних документів.

Тому, на думку відповідача, враховуючи норми пп.69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України в ході проведення камеральної перевірки декларації з ПДВ за травень 2023 року на підставі баз даних неможливо встановить наявність у платника основних засобів та ТМЦ, їх надходження або вибуття, у зв`язку з чим, неможливо визначити правомірність заявленого платником до відшкодування з бюджету ПДВ за зазначений період.

Відповідач вказує, що також рішенням суду першої інстанції задоволено клопотання позивача щодо стягнення з Головного управління ГПД у Чернігівській області витрати на професійну правову допомогу за рахунок бюджетних асигнувань в сумі 8 000 грн, втім відповідач заперечує та звертає увагу, що не зрозуміло, як розраховувалась дана сума.

Також, на думку відповідачів, така є завищеною за кількістю витраченого часу адвокатом та не співмірною з розміром витрат на оплату послуг адвоката з огляду на обсяг викладеного у позові правового обґрунтування позиції позивача та складністю справи.

Так, позов, а саме його загальний обсяг займає 12 сторінок, з яких безпосередні правове обґрунтування займає не більше ніж 2 сторінки. Справа не є складною з урахуванням її фактичних обставин, предмету спору, змісту предмету доказування, аналізу наведених доказів. Крім того, судом першої інстанції в ухвалі від 05.06.2023 у справі постановлено, що вказана справа є незначної складності, а тому підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін.

Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду виходить з наступного.

Матеріалами справи підтверджено, що ТОВ "Еко Соя Плюс" зареєстроване як юридична особа, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відповідний запис. Основним видом господарської діяльності товариства є 10.41 - виробництво олії та тваринних жирів. Позивач зареєстрований платником податку на додану вартість.

16.12.2022 ТОВ "Еко Соя Плюс" зареєструвало податкову декларацію з податку на додану вартість № та подало заяву про бюджетне відшкодування ПДВ на суму 99 740 грн.

Враховуючи наведене, відповідно до пункту 200.10 статті 200 розділу V Податкового кодексу України, в порядку, встановленому статтею 76 глави 8 розділу ІІ даного Кодексу, з урахуванням Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" посадовими особами Головного управління ДПС у Чернігівській області проведено камеральну перевірку достовірності нарахування ТОВ "Еко Соя Плюс" суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за листопад 2022 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 16.12.2022 № ).

За результатами перевірки складено акт від 18.01.2023 № 575/Ж5/25-01-04-04-02/40142870.

Згідно висновку, викладеного в акті, під час перевірки було встановлено порушення ТОВ "Еко Соя Плюс" податкового законодавства, а саме: пунктів 200.4, 200.7, 200.8, 200.9, 200.14 статті 200 Податкового кодексу України, розділу ІІІ, розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 № 21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289 із змінами і доповненнями та позивачу відмовлено в отриманні бюджетного відшкодування в сумі 99 740 грн по декларації за листопад 2022 року.

На підставі вищезазначеного акту про результати камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у Чернігівській області прийнято податкове повідомлення-рішення форми "ВЗ" від 14.11.2022 № 4, яким позивачу зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 99 740 грн.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що про необґрунтованість висновків перевірки, в даному випадку, свідчить те, що в межах проведеної камеральної перевірки відповідач не мав права досліджувати господарсько-правові взаємовідносини позивача з його контрагентами, надавати оцінку укладеним правочинам та робити висновки про реальність/існування тих чи інших правочинів, а відтак робити висновки про правильність та достовірність відображення підприємством податкових зобов`язань та податкового кредиту, а тим більше обґрунтовувати такі висновки тим, що це неможливо, оскільки ТОВ "Еко Соя Плюс" не подало до Головного управління ДПС у Чернігівській області відомостей та пояснень про руйнування, пошкодження та втрату майна.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 200.4., 200.7, 200.8, 200.10-200.12. ст. 200 Податкового кодексу України (далі - ПК України) при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Не підлягає бюджетному відшкодуванню сума від`ємного значення, до розрахунку якої включено суми податку, сплачені отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам товарів/послуг, які використані або будуть використані в операціях з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості. Суми такого від`ємного значення зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення податковими зобов`язаннями;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.

У строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

Зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки;

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".

У разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку, зменшена на суму такого податкового боргу.

У разі виникнення у платника податку необхідності зміни напряму узгодженого бюджетного відшкодування, такий платник податку має право подати відповідну заяву до контролюючого органу, який не пізніше наступного робочого дня з дня отримання такої заяви зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Керуючись п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Абзац 2 пп. 75.1.1 п. 75.1 ПК України встановлює, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пунктів 71.1-76.3 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу. Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Як встановлено вище, відповідач провів камеральну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника податку за листопад 2022 року на підставі податкової декларації з податку на додану вартість від 16.12.2022 № . Відповідно до акта камеральної перевірки контролюючий орган дійшов висновку про неможливість в повному обсязі дослідити реальність здійснення підприємством фінансово - господарських операцій, правильності декларування платником таких операцій у складі податкових зобов`язань та податкового кредиту, зберігання, транспортування, наявність основних засобів, за рахунок яких сформовано суми від`ємного значення, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Як вірно вказує суд першої інстанції, зважаючи на вимоги наведених норм права, вбачається відсутність у відповідача повноважень під час проведення камеральної перевірки досліджувати господарсько-правові взаємовідносини платника з його контрагентами, первинні господарські документи бухгалтерського обліку, оскільки камеральною перевіркою охоплюються лише показники податкової звітності, у зв`язку із чим перевірка будь-яких інших відомостей перебуває поза межами даної перевірки.

Крім того, колегія суддів звертає увагу відповідача, що приписи ст. 200 ПК України дозволяють проводити у спірному випадку документальну перевірку.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, допустив процедурні порушення під час проведення перевірки, а саме: контролюючий орган здійснив перевірку достовірності формування позивачем податкового кредиту за листопад 2022 року, що не охоплюється предметом камеральної перевірки. Відтак, прийняті за наслідком податкове повідомлення-рішення є протиправним.

Аналогічні підходи застосовані в постанові Верховного Суду від 29.11.2023 у справі № 640/12406/19.

Відтак, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що податкове повідомлення-рішення форми "ВЗ" від 14.11.2022 № 4 прийняте відповідачем не відповідає приписам ч. 2 ст. 2 КАС України, а отже є протиправним і підлягає скасуванню.

Інші доводи апеляційної скарги, на думку колегії суддів, не спростовують висновки судів першої та апеляційної інстанції.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, судом повно з`ясовано обставини справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315, 316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернігівській області залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді Т.Р. Вівдиченко

І.О. Грибан