Справа № 640/17402/20
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2024-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 640/17402/20

адміністративне провадження № К/990/28278/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шарапи В.М.,

суддів Стародуба О.П., Чиркіна С.М.,

розглянув у порядку письмового провадження

касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг,

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2021 (головуючий суддя Іщук І.О.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.09.2022 (головуючий суддя Безименна Н.В., судді Бєлова Л.В., Кучма А.Ю.)

у справі №640/17402/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ДВ Нафтогазовидобувна компанія»

до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг,

про визнання протиправною та скасування постанови,

ОПИСОВА ЧАСТИНА

Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

1. Товариство з обмеженою відповідальністю «ДВ НАФТОГАЗВИДОБУВНА КОМПАНІЯ» (далі - позивач, Товариство «ДВ НАФТОГАЗВИДОБУВНА КОМПАНІЯ») звернулося до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, відповідач), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову НКРЕКП «Про накладення штрафу за порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії» від 09.07.2020 № 1322.

1.1. В обґрунтування позовних вимог зазначає про відсутність порушення позивачем вимог законодавства у сфері виробництва електричної енергії, яке стало підставою для прийняття відповідачем оскарженого рішення.

2. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2021, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.09.2022, позов задоволено.

3. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено під час розгляду справи у суді порушення позивачем підпункту 30 пункту 2.2 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії , затверджених постановою НКРЕКП від 27.12.2017 №1467 (далі - Ліцензійні умови № 1467) та Правил поведінки на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку, які є додатком 7 до Правил ринку на добу наперед та внутрішньодобового ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 308 (далі - Правил ринку № 308).

4. Судами попередніх інстанцій встановлені такі обставини справи:

4.1. ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» є юридичною особою, до видів діяльності якої за КВЕД належить, зокрема, 35.11 «Виробництво електроенергії». Постановою НКРЕКП від 04.05.2019 №718 ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії.

4.2. На підставі звернень ДП «Оператор Ринку» відповідачем проведено позапланові перевірки позивача щодо дотримання ним вимог законодавства та ліцензійних умов з виробництва електричної енергії, а також з постачання електричної енергії споживачу, за результатами яких складено акти від 11.06.2020 №170 та №171 відповідно.

4.3. В акті перевірки від 11.06.2020 №170 щодо дотримання позивачем вимог законодавства та ліцензійних умов з виробництва електричної енергії зафіксовані наступні порушення ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія»:

1) порушення вимог підпункту 30 пункту 2.2 Ліцензійних умов №1467 щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку та підпункту 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 щодо обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових активів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії;

Правил поведінки на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) та внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), які є додатком 7 до Правил ринку № 308, а саме:

- підпункту 2 пункту 2.4 глави 2 щодо обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком;

- підпункту 4.4 пункту 4 глави 4 щодо заборони учасника РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком. Перевіркою встановлено, що з 30.01.2020 по 04.02.2020 ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» здійснювало продаж електричної енергії на організованих сегментах ринку в обсягах, що перевищували фактичне виробництво електричної енергії;

2) порушення вимог підпункту 30 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 щодо обов`язку ліцензіата при підготовці та/або подачі заявок (пропозицій) на ринку електричної енергії не вчиняти дії, які можуть призвести до маніпулювання цінами або до інших спотворень конкуренції на ринку;

Правил поведінки на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) та внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), які є додатком 7 до Правил ринку № 308, а саме:

- підпункту 2 пункту 2.4 глави 2 щодо обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком;

- підпункту 4.4 пункту 4 глави 4 щодо заборони учасникам РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком. Перевіркою встановлено, що з 30.01.2020 по 04.02.2020 ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» наявні факти продажу електричної енергії на Ринку на добу наперед за цінами, які менші за середньозважену ціну РДН.

4.4. Згідно з актом від 11.06.2020 №171 виїзної перевірки дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу встановлено відсутність порушень вимог законодавства.

4.5. Позивачем були надані пояснення та обґрунтування за вих. №ДВ/06-247 від 15.06.2020 щодо проведеної перевірки та виявлених порушень до акту позапланової перевірки №170 від 11.06.2020. Пояснення були розглянуті на засіданні НКРЕКП, яке проводилось у формі відкритого слухання, результати якого відображено в протоколі від 09.07.2020, в якому зафіксовано, що за результатами перевірки виробники електричної енергії надали вичерпні пояснення щодо виробничих та торгових графіків, усі питання врегульовані та запропоновано результати перевірок долучити до справ без застосування штрафних санкцій.

4.6. За результатами перевірки постачальників електричної енергії та проведеного аналізу щодо їх обсягів замовлення, обсягів реалізації та прогнозованих обсягів постачання виявлено неналежне прогнозування обсягів постачання, у результаті чого вони потрапляють у балансуючу групу. Ураховуючи вказане та порушення пункту 4.9.2 Правил щодо зобов`язання належним чином прогнозувати свою діяльність і не допускати неналежних небалансів, запропоновано накласти на постачальників електричної енергії (зазначених у порядку денному питання 18.1 - 18.35) штрафні санкції у розмірі 85 000 грн, застерегти про недопущення в подальшому озвучених порушень та детально забезпечувати прогнозування своєї діяльності.

Відповідачем було прийнято постанови про накладення на ряд постачальників електричної енергії штрафів за порушення Ліцензійних умов з постачання електричної енергії споживачу та Ліцензійних умов з перепродажу електричної енергії (трейдерської діяльності), та одночасно на ТОВ «ДВ Нафтогазовидобувна компанія» за порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Постановою НКРЕКП від 09.07.2020 №1322 накладено на позивача штраф у розмірі 85 000,00 грн за порушення підпункту 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

Короткий зміст вимог і узагальнені доводи касаційної скарги, узагальнені позиції інших учасників справи:

5. Не погоджуючись із рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2021 та постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.09.2022, посилаючись на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, НКРЕКП звернулась із касаційною скаргою до Верховного Суду, у якій просить скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

5.1. Арґументи скаржника на обґрунтування доводів касаційної скарги полягають у тому, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували положення підпункту 17 пункту 2.2. Ліцензійних умов №1467 у його взаємному зв`язку з нормами статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», у зв`язку з чим дійшли необґрунтованих висновків про наявність підстав для визнання протиправною та скасування постанови НКРЕКП від 09.07.2020 № 1322.

5.2. Також скаржник зазначає, що судами попередніх інстанції під час розгляду справи не застосовано главу 5 Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою Регулятора від 06.12.2016 № 2133, яка підлягала застосуванню щодо процедури ухвалення оскарженої постанови.

5.3. Підставою касаційного оскарження скаржник зазначає пункт 3 частини 4 статті 328 КАС України, а саме - відсутність висновку Верховного Суду з питань застосування зазначених норм права у подібних правовідносинах, зокрема, щодо питання законності винесення НКРЕКП постанови про накладення на учасника ринку електричної енергії штрафу за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення ліцензійних умов з виробництва електричної енергії споживачу та щодо процедури прийняття постанови про накладення штрафних санкцій.

5.4. У судовому засіданні представник відповідача доводи касаційної скарги підтримав.

6. Від ТОВ «ДВ НАФТОГАЗВИДОБУВНА КОМПАНІЯ» відзив на касаційну скаргу НКРЕКП не надходив.

6.1. У судове засідання представник позивача не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА

Висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги з посиланням на норми права, якими керувався суд касаційної інстанції.

7. При розгляді касаційної скарги колегією суддів враховуються приписи частин 1-2 статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно яких Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

8. У свою чергу, відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

9. Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

10. У касаційній скарзі НКРЕКП зазначає, що судами першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували положення статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», внаслідок чого, на думку скаржника, суди дійшли передчасного висновку про відсутність у діях позивача порушень законодавства про ринок електричної енергії та ліцензійних умов № 1467.

11. Надаючи правову оцінку доводам касаційної скарги та перевіряючи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права в цій частині, колегія суддів виходить за наступного.

12. Частиною 1 статті 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

13. Згідно із статтею 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

14. Частинами 1-3 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» передбачено, що Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

15. Згідно з частиною 4 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо - та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. Один примірник акта про результати перевірки передається суб`єкту господарювання, діяльність якого перевірялася, або уповноваженій ним особі. Суб`єкт господарювання, діяльність якого перевірялася, має право надати письмові пояснення та обґрунтування щодо проведеної перевірки та/або виявлених порушень у строк до п`яти робочих днів з дня отримання акта про результати перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання регулятора, за результатами якого регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Акт про результати перевірки разом із поясненнями та обґрунтуванням суб`єкта господарювання, діяльність якого перевірялася, підлягає оприлюдненню на офіційному веб-сайті регулятора до розгляду акта на засіданні регулятора.

Абзацом 5 частини 5 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» установлено, що у разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання регулятора, за результатами якого регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Рішення регулятора про застосування санкцій за правопорушення, передбачені цією статтею, може бути прийнято протягом п`яти днів з дня виявлення правопорушення регулятором.

16. Частинами 2-4 статті 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» установлено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

17. Зі змісту наведених правових норм вбачається, що НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних; у разі виявлення порушень у діях таких суб`єктів, застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений статтею 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави.

18. Судами попередніх інстанцій у цій справі встановлено та підтверджено наявними доказами, що за результатом проведення позапланової виїзної перевірки позивача НКРЕКП складено акт перевірки від 11.06.2020 № 170, в якому зафіксовано, крім інших, за які не застосовано штрафні санкції, порушення Товариством підпункту 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 та підпункту 2 пункту 2.4 глави 2 і підпункту 4.4 пункту 4 глави 4 Правил поведінки на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) та внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), які є додатком 7 до Правил ринку № 308.

19. Порушення зазначених ліцензійних умов, які стали підставою для застосування штрафу, відповідач вбачає у здійсненні продажів електричної енергії на організованих сегментах ринку в обсягах, що перевищували фактичне виробництво електричної енергії протягом 30.01.2020 - 04.02.2020 в обсягах від 229,6 МВт до 399,44 МВт.

20. Отже, фактично відповідачем під час перевірки позивача було встановлено обставини порушення Товариством вимог нормативно-правових актів, які регулюють функціонування ринку електричної енергії, що виявилось у не дотриманні обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що зможе привести до маніпулювання ринком та у порушенні заборони учасникам РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком.

21. З цього приводу колегія суддів зазначає, що нормативно-правовим актом, який визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище, є Закон України «Про ринок електричної енергії» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

22. Відповідно до пунктів 7, 10, 14, 17, 19, 20, 74, 75, 91, 92 та 96 частини 1 статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» регулятором є Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

баланс між попитом та пропозицією - задоволення прогнозованого попиту споживачів на електричну енергію без необхідності вжиття заходів для зменшення обсягу споживання;

балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії;

виробник електричної енергії (далі - виробник) - суб`єкт господарювання, який здійснює виробництво електричної енергії;

внутрішньодобовий ринок електричної енергії (далі - внутрішньодобовий ринок) - сегмент ринку електричної енергії, на якому купівля-продаж електричної енергії здійснюється безперервно після завершення торгів на ринку «на добу наперед» та впродовж доби фізичного постачання електричної енергії (далі - ВДР);

двосторонній договір - договір купівлі-продажу електричної енергії, укладений між двома учасниками ринку поза організованими сегментами ринку, крім договору постачання електричної енергії споживачу;

договір купівлі-продажу електричної енергії на внутрішньодобовому ринку - договір, укладений в електронній формі між оператором ринку та учасником внутрішньодобових торгів на купівлю-продаж електричної енергії за результатами внутрішньодобових торгів, відповідно до якого здійснюється одночасне прийняття учасниками внутрішньодобових торгів прав та зобов`язань з купівлі-продажу електричної енергії за результатами проведення відповідних внутрішньодобових торгів;

договір купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" (далі - договір на ринку "на добу наперед") - договір, укладений в електронній формі між оператором ринку та учасником торгів "на добу наперед" на купівлю-продаж електричної енергії за результатами торгів "на добу наперед", відповідно до якого здійснюється одночасне прийняття учасником торгів "на добу наперед" і оператором ринку прав та зобов`язань з купівлі-продажу електричної енергії за результатами проведення відповідних торгів "на добу наперед";

ринок електричної енергії - система відносин, що виникають між учасниками ринку під час здійснення купівлі-продажу електричної енергії та/або допоміжних послуг, передачі та розподілу, постачання електричної енергії споживачам;

ринок електричної енергії «на добу наперед» (далі - ринок «на добу наперед», РДН) - сегмент ринку електричної енергії, на якому здійснюється купівля-продаж електричної енергії на наступну за днем проведення торгів добу;

торги електричною енергією на внутрішньодобовому ринку (далі - торги на внутрішньодобовому ринку) - процес визначення обсягів та ціни на електричну енергію після завершення торгів на ринку "на добу наперед" та впродовж доби фізичного постачання електричної енергії відповідно до правил внутрішньодобового ринку;

торги електричною енергією на ринку "на добу наперед" (далі - торги "на добу наперед") - процес визначення обсягів та ціни на електричну енергію для розрахункових періодів наступної за днем проведення торгів доби відповідно до правил ринку "на добу наперед";

учасник ринку електричної енергії (далі - учасник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом.

23. За змістом статті 2 цього Закону основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема: правилами ринку, які, в тому числі, визначають правила функціонування балансуючого ринку та ринку допоміжних послуг; правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, які затверджуються Регулятором.

24. Згідно зі статтею 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» функціонування ринку електричної енергії здійснюється на принципах, зокрема, забезпечення балансу між попитом та пропозицією електричної енергії та добросовісної конкуренції.

25. Відповідно до частини 1 статті 4 цього ж Закону учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, зокрема: про участь у ринку «на добу наперед» та/або внутрішньодобовому ринку; про участь у балансуючому ринку; про врегулювання небалансів.

26. Частинами 1 і 2 статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що діяльність з виробництва електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства.

Виробники продають та купують електричну енергію на ринку електричної енергії відповідно до положень цього Закону, правил ринку, правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Особливості купівлі-продажу електричної енергії виробників, потужність та/або обсяг відпуску яких менше за граничні показники, визначені Регулятором, визначаються правилами ринку.

При цьому згідно пунктів 1 і 2 частини 4 цієї статті виробники зобов`язані: дотримуватися ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; укладати договори, які є обов`язковими для здійснення діяльності на ринку електричної енергії, та виконувати умови цих договорів.

27. Статтею 67 Закону України «Про ринок електричної енергії» врегульовано функціонування єдиного ринку «на добу на перед» та внутрішньодобового ринку і встановлено, що в Україні функціонує єдиний ринок "на добу наперед" та внутрішньодобовий ринок.

Для участі на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку учасники ринку укладають з оператором ринку договір про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, типова форма якого є невід`ємною частиною правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Оператор ринку не має права відмовити в укладенні договору про участь у ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, якщо учасник ринку належним чином виконав усі умови правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку щодо доступу до ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Купівля-продаж електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку здійснюється за правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Регулятор з метою забезпечення достатнього рівня ліквідності на ринку "на добу наперед" має право встановлювати:

1) виробникам (крім мікро-, міні-, малих гідроелектростанцій та електричних станцій, що виробляють електричну енергію з альтернативних джерел енергії) та імпортерам - граничну нижню межу обов`язкового місячного обсягу продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед", але не більше 30 відсотків їхнього місячного обсягу продажу електричної енергії відповідно до правил ринку;

2) оператору системи передачі та операторам систем розподілу - граничну нижню межу обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку "на добу наперед" з метою компенсації технологічних втрат електричної енергії на її передачу та розподіл електричними мережами відповідно;

3) виробникам, що здійснюють виробництво електричної енергії на гідроакумулюючих станціях, - граничну нижню межу обов`язкової купівлі електричної енергії на ринку "на добу наперед" для покриття технологічних потреб гідроакумулюючих станцій.

З метою продажу/купівлі електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку учасники цього ринку подають оператору ринку свої пропозиції (заявки). Форма та порядок подання пропозицій (заявок) визначаються правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

До торгів допускаються учасники ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку, які відповідно до вимог правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку надали гарантії виконання фінансових зобов`язань за договорами на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку. Види та порядок надання гарантій визначаються правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Ціна купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" визначається для кожного розрахункового періоду оператором ринку за принципом граничного ціноутворення на основі балансу сукупного попиту на електричну енергію та її сукупної пропозиції, а на внутрішньодобовому ринку - за принципом ціноутворення "по заявленій (пропонованій) ціні" відповідно до правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку є вільними (ринковими) цінами.

За результатами торгів відповідно до правил ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку оприлюднюються ціна та обсяги купівлі-продажу електричної енергії для кожного розрахункового періоду та інші показники, що можуть використовуватися як орієнтир (індикатор) для укладення правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії на ринку електричної енергії.

Купівля та продаж електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку здійснюються на підставі відповідних договорів між учасником цього ринку та оператором ринку, укладених за правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Забороняється продаж та/або постачання електричної енергії, імпортованої з Російської Федерації, за двосторонніми договорами та на внутрішньодобовому ринку.

З метою уникнення надзвичайної ситуації в об`єднаній енергетичній системі України Кабінет Міністрів України має право скасовувати заборону, встановлену абзацом першим цієї частини, визначивши термін поновлення дії такої заборони.

Оператор ринку у порядку та формі, визначених правилами ринку, інформує про договірні обсяги купівлі-продажу електричної енергії учасниками ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку для кожного розрахункового періоду.

28. Пунктом 1.1.1 Правил ринку № 308 визначено, що вони визначають взаємовідносини, що виникають між учасниками ринку «на добу наперед» та внутрішньодобового ринку (далі - учасник РДН/ВДР) та оператором ринку (далі - ОР), а також визначають порядок реєстрації учасників РДН/ВДР, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами купівлі-продажу електричної енергії на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) і внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), порядок організації та проведення торгів РДН і торгів ВДР, порядок визначення ціни на електричну енергію, проведення розрахунків на РДН і ВДР, визначення вартості послуг ОР та порядок їх оплати, розкриття інформації та оприлюднення інформації, порядок врегулювання спорів між ОР та учасниками РДН/ВДР, порядок внесення змін до цих Правил.

29. Невід`ємною частиною Правил ринку №308 є Додаток №7, який визначає Правила поведінки на ринку «на добу наперед» та внутрішньодобовому ринку. Пунктом 1 Додатку №7 дане визначення маніпулюванню ринком як подання будь-якої заявки на торги РДН або ВДР, що:

дає або може давати неправдиві чи такі, що вводять в оману, сигнали щодо пропозиції, попиту або ціни продукту, якого така заявка стосується;

встановлює або є спробою встановити особами учасника або учасниками РДН/ВДР, які діють узгоджено, ціну одного або кількох продуктів на штучному рівні, якщо учасник, який подав заявку на торги, не довів, що підстави для цього є законними та що така заявка відповідає прийнятій ринковій практиці на відповідних оптових ринках електричної енергії.

30. Пунктом 2.4. Додатку № 7 встановлено принципи забезпечення прозорості функціонування РДН/ВДР, за підпунктом 2 якого Оператор ринку та учасники РДН/ВДР зобов`язані, зокрема, не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком.

31. Пунктом 4 Додатку № 7 визначена поведінка учасників РДН/ВДР, які зобов`язані чесно ставитись до Оператора ринку та інших учасників РДН/ВДР. Підпунктом 4 цього пункту 4.4. учасникам РДН/ВДР заборонено, зокрема, здійснювати маніпулювання ринком.

32. Постановою НКРЕКП від 27.12.2017 № 1467 затверджено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, які встановлюють вичерпний перелік документів, які додаються до заяви про отримання ліцензії на провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії (далі - ліцензована діяльність), а також визначають вичерпний перелік вимог, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності.

33. Підпунктом 17 пункту 2.2 Ліцензійних умов № 1467 встановлено, що при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися, зокрема, таких організаційних вимог:

здійснювати купівлю-продаж електричної енергії за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку електричної енергії відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та нормативно-правових актів, що забезпечують функціонування ринку електричної енергії.

34. Відповідно до частини 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

35. Згідно з частиною 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, 1) порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності; 2) недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

36. Пунктом 4 частини 4 цієї статті встановлено, що Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах:

від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню:

а) за провадження господарської діяльності на ринку електричної енергії за відсутності остаточного рішення про сертифікацію, прийнятого щодо відповідного суб`єкта;

б) за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню;

в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії;

г) за відмову в доступі до системи передачі або системи розподілу в непередбачених законом випадках.

37. Зі змісту наведених норм права вбачається, що учасник ринку електричної енергії несе відповідальність, зокрема, за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії або за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. При цьому колегія суддів касаційного суду зазначає, що Ліцензійні умови №1467 і Правила ринку №308 з Додатком № 7 до них є нормативно-правовим актом, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Учасники ж ринку електричної енергії не повинні вчиняти дії, які свідчать про маніпулювання ринком.

38. Задовольняючи позовні вимоги у справі суди попередніх інстанцій підставою для цього вказали, що у постанові про накладення штрафу вказано, що штраф застосовано за порушення підпункту 17 пункту 2.2. Ліцензійних умов № 1467, однак не зазначено належного опису та обґрунтування вказаного порушення.

39. З цього приводу колегія суддів касаційного адміністративного суду зазначає, що ні Законом України «Про ринок електричної енергії», ні Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також підзаконними нормативно-правовими актами не встановлено вимог щодо форми та змісту постанови Регулятора про накладення штрафу. Відтак при наданні оцінки такому акту індивідуальної дії варто виходити із загальних положень, встановлених статтею 2 КАС України, щодо його перевірки.

40. У справі, яка розглядається, спірним питанням є належне обґрунтування відповідачем вчиненого позивачем порушення, за яке накладено штраф.

41. В оскарженому рішенні відповідачем зазначено, що таке прийняте на підставі акта позапланової виїзної перевірки від 11.06.2020 № 170, якою встановлені правопорушення на ринку електричної енергії. Такі правопорушення відповідач убачає в тому, що позивач здійснював продаж електричної енергії без фактичної її наявності на конкретну торгову годину (фактично продаж повітря), а дефіцит покривався за рахунок купівлі електричної енергії на балансуючому ринку.

42. Такі дії відповідач кваліфікував як порушення підпункту 17 пункту 2.2. Ліцензійних умов № 1467, Правил поведінки на ринку «на добу наперед» (далі - РДН) та внутрішньодобовому ринку (далі - ВДР), які є додатком 7 до Правил ринку № 308, а саме: підпункту 2 пункту 2.4 глави 2 щодо обов`язку учасників РДН/ВДР не займатися діяльністю, що може призвести до маніпулювання ринком; підпункту 4.4 пункту 4 глави 4 щодо заборони учасника РДН/ВДР здійснювати маніпулювання ринком.

43. При цьому у цій же постанові зазначено, що штрафні санкції до позивача застосовані відповідно до розмірів, визначених у статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії».

44. Відтак, на переконання суду касаційної інстанції, оскаржена постанова містить достатньо даних, які підлягають перевірці та оцінці на предмет їх відповідності вимогам законодавства, яке регулює ринок електричної енергії. Проте суди попередніх інстанцій, помилково вважаючи, що відповідач не обґрунтував підстав для накладення штрафу та його розмірів, не перевірили висновків, викладених у акті перевірки, щодо вказаних обставин.

45. Зазначене унеможливлює формування Верховним Судом висновків щодо застосування до правовідносин, з яких виник спір у цій справі, норм Закону України «Про національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Закону України «Про ринок електричної енергії» та прийнятих на їх виконання нормативно-правових актів і є підставою, передбаченою частиною 2 статті 353 КАС України, для скасування судових рішень судів попередніх інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

46. Щодо доводів касаційної скарги про незастосування судами попередніх інстанцій під час розгляду справи норм глави 5 Регламенту НКРЕКП, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.12.2016 № 2133, яка підлягала застосуванню щодо процедури ухвалення оскарженої постанови, колегія суддів касаційного адміністративного суду зазначає таке.

47. Судами попередніх інстанцій під час розгляду справи констатовано, що постанова від 09.07.2020 № 1322 про накладення штрафу прийнята, зокрема, всупереч викладеним у протоколі № 40 від 07.09.2020 засідання НКРЕКП висновкам Комісії про не застосування до виробників електричної енергії штрафних санкцій з огляду на надання вичерпних пояснень та врегулювання всіх спірних питань.

48. З цього приводу судами попередніх інстанцій встановлено, що дійсно під час розгляду Регулятором 09.07.2020 на засіданні з участю заінтересованих осіб питання про результати проведених позапланових перевірок член НКРЕКП ОСОБА_1 надала пропозицію не застосовувати штрафні санкції до виробників електричної енергії, оскільки останні надали вичерпні пояснення та врегулювали спірні питання.

49. Проте за наслідками голосування пропозиції про накладення штрафів, зокрема і на позивача, всі четверо присутніх членів Комісії проголосували за рішення про накладення штрафу, зокрема і на позивача.

50. З цього приводу колегія суддів касаційного суду зазначає, що порядок організації діяльності Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП), пов`язаної із здійсненням її повноважень встановлено Регламентом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, який затверджений Постановою НКРЕКП від 06.12.2016 № 2133 (у редакції постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, 17.01.2020 № 190) на виконання вимог статті 14 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

51. Відповідно до вказаного Регламенту (пункти 5.1-5.4, 5.10-5.12) основною формою роботи НКРЕКП є засідання.

Засідання НКРЕКП є відкритими і гласними, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством та цим Регламентом.

Засідання НКРЕКП проводяться у формі відкритих або закритих слухань. Засідання НКРЕКП можуть бути виїзними.

На засіданнях у формі відкритих слухань НКРЕКП: 1) розглядає та приймає рішення з питань, що належать до її компетенції; 2) розглядає і схвалює в межах своїх повноважень проекти актів законодавства, пропозиції стосовно вдосконалення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) приймає нормативно-правові акти з питань, що належать до її компетенції; 4) затверджує щорічний звіт НКРЕКП; 5) затверджує цей Регламент; 6) розглядає справи про адміністративні правопорушення; 7) розглядає справи щодо видачі ліцензій та дотримання суб`єктами господарювання ліцензійних умов, а також щодо застосування санкцій за порушення ліцензійних умов та законодавства з питань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суміжних ринків.

Усі члени НКРЕКП є рівноправними під час розгляду питань та прийняття рішень на засіданні НКРЕКП.

Рішення НКРЕКП приймаються шляхом голосування.

Після оголошення проекту рішення головуючий запитує, чи є серед членів НКРЕКП ті, хто голосує «проти» або «утримався» від прийняття рішень. Якщо голосів «проти» або «утримався» немає, слід вважати, що рішення проголосовано «за» та прийнято одноголосно всіма присутніми на засіданні членами НКРЕКП.

Рішення НКРЕКП вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало «за» не менше чотирьох членів НКРЕКП, присутніх на засіданні.

Рішення вважається не прийнятим, якщо воно не набрало необхідної кількості голосів, зокрема при рівному розподілі голосів «за» і «проти».

Результат голосування, а саме прийняття або неприйняття рішення, оголошується головуючим.

Результат голосування з розподілом «за», «утримався» і «проти» відображається у протоколі засідання НКРЕКП.

Член НКРЕКП, не згодний з прийнятим рішенням, може письмово викласти свою особисту думку на окремому аркуші, який додається до протоколу.

52. У цій справі судами не було встановлено порушень норм Регламенту, зокрема і щодо прийняття рішення про накладання штрафу на позивача. При цьому колегія суддів касаційного суду зауважує, що пропозиція члена Комісії з того чи іншого питання не є рішенням Комісії, а потребує затвердження її складом шляхом голосування «за» не менше ніж чотирма членами.

53. Відтак висновки судів попередніх інстанцій про протиправність оскарженої постанови з огляду на пропозицію члена Комісії не застосовувати штрафні санкції не ґрунтується на нормах Регламенту Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, який затверджений Постановою НКРЕКП від 06.12.2016 № 2133 (у редакції постанови НКРЕКП від 17.01.2020 № 190).

Керуючись статтями 341, 344, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.10.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.09.2022 у справі № 640/17402/20 скасувати, справу направити на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя - доповідач В.М. Шарапа

Судді О.П. Стародуб

С.М. Чиркін