Справа № 560/19877/23
Суддя: Біла Л.М.
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/19877/23

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Блонський В.К.

Суддя-доповідач - Біла Л.М.

14 серпня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Білої Л.М.

суддів: Гонтарука В. М. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у Хмельницькій області щодо невнесення до інтегрованої картки платника податків інформації про скасування вимоги Головного управління ДФС у Хмельницькій області про сплату боргу (недоїмки) за №Ф-8525-17 від 14.03.2019 року про сплату суми єдиного соціального внеску за 2018 рік в розмірі 9008,72 грн.;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькій області здійснити коригування відомостей інтегрованої картки платника податків шляхом виключення із неї відомостей про наявність податкового боргу (заборгованості) за платежем єдиного соціального внеску за 2018 рік на загальну суму 9008,72 грн.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила наступне.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.08.2019 у справі №560/1853/19, яке набрало законної сили відповідно до постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 27.11.2019, задоволено вимоги ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Хмельницькій області: визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 14.03.2019 №Ф-8525-17.

06.11.2023 року позивачка звернулася до відповідача із заявою про виконання рішення суду від 13.08.2019 року у справі №560/1853/19.

Листом від 13.11.2023 року відповідач повідомив позивача, що факт оскарження податкової вимоги не скасовує нарахування і не є підставою проводити коригування в інтегрованій картці платника ЄСВ, а тому згідно даних наявних облікових баз за ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 08.11.2023 рахується заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 9008,72 гривень.

Не погодившись з вказаною бездіяльністю відповідача, позивач звернулась до суду з цим позовом.

Суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.

Відповідно до приписів статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Приписами статті 72 Податкового кодексу України визначено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла: від платників податків та податкових агентів, зокрема інформація, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, звітах про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, інших звітних документах; від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та Національного банку України; від банків, інших фінансових установ - інформація про наявність та рух коштів на рахунках платника податків, звіти про підзвітні рахунки, подані від фінансових агентів; від органів влади інших держав, міжнародних організацій або нерезидентів; за наслідками податкового контролю; для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності також використовується інша інформація, оприлюднена відповідно до законодавства та/або добровільно чи за запитом надана контролюючому органу в установленому законом порядку, а також інформація, наведена у скарзі покупця (споживача) щодо порушення платником податків встановленого порядку проведення розрахункових операцій із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій; від центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері цифрової економіки, інформацію про відповідність резидентів Дія Сіті вимогам Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні", зокрема щодо включення/виключення платників податків до/з реєстру Дія Сіті.

За змістом статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.

Наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 № 5, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за № 321/35943, затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, який є чинним на час розгляду справи (далі - Порядок № 5), згідно із пунктом 2 розділу І якого інтегрована картка платника (ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу.

Згідно із підпунктом 2 "Визначення первинних показників щодо сум погашення податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску" пункту 1 "Визначення первинних показників документів податкових органів, відображених в інформаційній системі, які підлягають перенесенню до ІКП" розділу VI "Відображення в інформаційній системі показників податкового боргу, заборгованості зі сплати єдиного внеску та іншої заборгованості, контроль за справлянням якої покладено на податкові органи, розстрочених (відстрочених) зобов`язань (боргів), а також списання боргу (заборгованості)" Порядку № 5 передбачено, що первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу (заборгованості зі сплати платежів до бюджетів) та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є, зокрема, рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені/суми єдиного внеску за результатами судового оскарження), яке набрало законної сили.

Як встановлено судом, рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.08.20219 у справі №560/1853/19 позовні вимоги позивачки задоволено. Визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Хмельницькій області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-8525-17 від 14.03.2019 зі сплати єдиного внеску на суму 9008,72 грн.

У цьому судовому рішенні суд дійшов висновку, що право не сплачувати єдиний внесок поширюється на фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування та є пенсіонерами за віком або інвалідами, які отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. Суд встановив, що позивачка перебуває на обліку в Головному управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області та з 19.05.1994 отримує пенсію за віком. Тому спірна вимога про сплату боргу з єдиного внеску сформована та надіслана позивачці безпідставно.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що всупереч підпункту 2 Порядку №5 відповідачем не було відображено в інтегрованій картці платника податків рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.08.20219 у справі №560/1853/19, яким визнано протиправною та скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від Ф-8525-17 від 14.03.2019 зі сплати єдиного внеску на суму 9008,72 грн.

Колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта, що самостійно поданий позивачем Звіт за 2018 рік підлягає відображенню в ІКП. Суд звертає увагу, що податковий орган не виконує вимоги законодавства щодо відображення в інформаційній системі рішення суду про скасування вимоги про сплату боргу.

Такий алгоритм дій відповідача призводить до відображення в ІКП недоїмки зі сплати єдиного внеску позивачем у сумі 9008,72 грн. і порушує конституційний принцип, закріплений у ст. 67 Конституції України, відповідно до якого кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Оскільки у позивача немає законного обов`язку сплачувати недоїмку з єдиного внеску у сумі 9008,72 грн., відображення інформації про існування такого обов`язку є протиправним.

Аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу щодо правильного та об`єктивного відображення в інтегрованій картці фактичного стану розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату боргу, контролюючий орган зобов`язаний вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Аналогічна правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2020 року у справі № 826/9288/18.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Хмельницькій області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 05 лютого 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Біла Л.М.

Судді Гонтарук В. М. Матохнюк Д.Б.