Справа № 160/15587/24
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2024-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "КриворіжНДПІрудмаш" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення-рішення,
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Акціонерне товариство "КриворіжНДПІрудмаш" з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19 червня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні. Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
05 липня 2024 року до суду надійшов відзив Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просили відмовити у задоволенні позову. На обґрунтування своєї позиції зазначили, що за поточними зобов`язаннями боржник відповідає на загальних підставах до прийняття господарським судом постанови про визнання його банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури. Так, постановою Господарського суду про визнання боржника банкрутом від 21.08.2023 р., нарахування порушення термінів подання податкові розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників - фізичних осі сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску є поточи зобов`язання (зобов`язання, які виникли після цієї дати). Крім того, відповідачем зазначено, що починаючи з 27.05.2022 до платників податків, які мали можливість виконувати свої податкові обов`язки, щодо подання звітності та сплати податків та зборів, але не виконали їх у строки визначені п.п, 69.1 п. 69 підрозд. 10 розд. XX ПКУ, з урахуванням змін внесених Законом № 2836, застосовуються штрафні (фінансові) санкції (штрафи). Таким чином, контролюючий орган під час винесення оскаржуваного податкових повідомлень - рішень діяло у спосіб та в порядку, визначеному чинним законодавством України, тому позовні вимоги АТ «КриворіжНДПІрудмаш» задоволенню не підлягають.
Вивчивши та дослідивши наявні матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Судом встановлено, що згідно з Постановою господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023р. у справі № 904/5725/21 АТ «КриворіжНДПІрудмаш» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Вербицького О.В.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській була проведена камеральна перевірка АТ «КриворіжНДПІрудмаш» з питання своєчасності надання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3,4 квартал 2023 року.
Позивач не погодившись із вказаним податковим повідомлення-рішенням звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до положень Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-УІ із змінами та доповненнями (далі - ПКУ) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (п.75.1 ст.75 ПКУ).
Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПКУ предметом камеральної перевірки також можуть бути: своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно з пунктом 76.3 статті 76 ПКУ камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПКУ.
Згідно з підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПКУ грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.
Відповідно до підпункту «б» пункту 176.2 статті 176 Податкового кодексу України (із змінами, далі - ПКУ) особи, які відповідно до ПКУ мають статус податкових агентів, та платники єдиного внеску зобов`язані подавати у строки, встановлені ПКУ для податкового кварталу, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (з розбивкою по місяцях звітного кварталу), до контролюючого органу за основним місцем обліку.
Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку - фізичній особі податковим агентом, платником єдиного внеску протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності із зазначених питань не допускається.
Відповідно до пункту 119.1 статті 119 ПКУ неподання, подання з порушенням встановлених строків, подання не в повному обсязі, з недостовірними відомостями або з помилками податкової звітності про суми доходів, нарахованих (сплачених) на користь платника податків, суми утриманого з них податку, а також суми, нараховані (виплачені) фізичним особам за товари (роботи, послуги), якщо такі недостовірні відомості або помилки призвели до зменшення та/або збільшення податкових зобов`язань платника податку та/або до зміни платника податку, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.
Так, постановою господарського суду Дніпропетровської області від 21.08.2023р. у справі № 904/5725/21 АТ «КриворіжНДПІрудмаш» визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Вербицького О.В.
Згідно з ч. 2 ст. 10 Кодексу України з процедури банкрутства, встановлено, що арбітражний керуючий з моменту постановлення ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства-боржника, а відповідно до ст. 61 цього Кодексу, зокрема, виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута.
Суд зауважує, що згідно п 1.3. Наказу МЮУ «Про деякі питання ведення і подання арбітражним керуючим (розпорядником майна, керуючим санацією, ліквідатором) статистичної звітності, оперативної звітності та інформації про свою діяльність» від 18.01.2013 № 129/5 (який був чинний у період подання звітності, проведення перевірки та складання податкового повідомлення-рішення), арбітражний керуючий у разі його призначення розпорядником майна (у випадку тимчасового покладення на розпорядника майна повноваження керівника та виконавчих органів управління боржника), керуючим санацією або ліквідатором на основі даних бухгалтерського обліку підприємства-боржника складає фінансову, податкову та статистичну звітність, звітність щодо страхових внесків у порядку та строки, встановлені законодавством України.
Отже, враховуючи наведене вище, АТ «КриворіжНДПІрудмаш», ліквідатором якого є ОСОБА_1 не звільнено від відповідальності за порушення термінів подання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску.
Доводи позивача на те, що відповідно до ст. 59 КУПБ у банкрута не виникає жодних додаткових зобов`язань, у тому числі зі сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім витрат, безпосередньо пов`язаних із здійсненням ліквідаційної процедури; припиняється нарахування неустойки (штрафу, пені), процентів та інших економічних санкцій за всіма видами заборгованості банкрута; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій, є безпідставні, оскільки ліквідатор не звільняється від обов`язку складати фінансову, податкову та статистичну звітність, звітність щодо страхових внесків у порядку та строки, встановлені законодавством України.
Посилання позивача на Закон України від 03.03.2022р. № 2115-ІХ «Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війні», як на підставу для звільнення від відповідальності, суд не приймає до уваги, оскільки відповідно до пункту 5 Закону України «Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни», цей Закон не поширюється на податкові правовідносини та на правовідносини, на які поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
У спірному рішенні застосування штрафних санкцій пов`язано саме з податковими правовідносинами, які регулюються Податковим кодексом України, а відповідно підстави для застосування до спірних правовідносин положень Закону України «Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни» відсутні.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
За результатами розгляду адміністративної справи суд дійшов висновку, що відповідач під час прийняття оскаржуваного рішення діяв обґрунтовано та з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішень.
Ураховуючи наведене, суд робить висновок, що матеріалами справи підтверджується факт порушення позивачем положень податкового законодавства, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є обґрунтованим та прийнятим з урахуванням усіх обставин, що мали значення, а тому повністю відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, що визначені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, внаслідок чого позовна заява не підлягає задоволенню.
Оскільки у задоволенні позову відмовлено, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Позовну заяву Акціонерне товариство "КриворіжНДПІрудмаш" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев