Справа № 580/6975/24
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2024 року справа № 580/6975/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Бабич А.М., перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 в адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового богу,

УСТАНОВИЛА:

09.08.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 , в якому просила прийняти його до розгляду в одному провадженні зі справою №580/6975/24.

Обґрунтовуючи зустрічну позовну заяву вказала, що на початку 2024 року отримала податкові повідомлення-рішення від 15.05.2023. Тому 22.02.2024 звернулася до податкового органу з проханням провести звірку щодо земельного податку, оскільки є особою з інвалідністю ІІ групи та звільнена від сплати земельного податку з фізичних осіб. Однак замість звірки отримала позовну заяву про стягнення податкового боргу. Тому вимушена звернутися до суду із зустрічною позовною заявою.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Згідно з і ст.178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу. Зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Отже, до зустрічної позовної заяви застосовуються вимоги вказаних вище статтей КАС України.

Ознайомившись із матеріалами зустрічного позову, виявлено його недоліки, які перешкоджають прийняттю її до розгляду.

Вимоги до позовної заяви визначені у ст.160 КАС України. Так, відповідно до вказаної норми у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом.

На прохання позивача службовцем апарату адміністративного суду може бути надана допомога в оформленні позовної заяви.

В позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Вказаних вище вимог позивачкою щодо оформлення зустрічного позову не дотримано.

Оформлюючи зустрічну позовну заяву, відповідачка повинна врахувати.

Предмет позову - це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права.

Підстава позову обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які в сукупності дають право особі звернутися до суду з вимогами до відповідача.

Зміст позовних вимог - це вимоги позивача (предмет позову). Вони визначаються відповідно до ст.5 КАС України. Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло до кожного зі вказаних відповідачів.

Відповідно до ч.ч.1, 2 вказаної статті кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Всупереч вказаному вище у зустрічній позовній заяві відсутні позовні вимоги та викладу обставин, якими обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, викладу обставин, якими обґрунтовує свої вимоги, не зазначила доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зважаючи на обов`язок суду згідно зі ст.9 КАС України вирішувати спір не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог, відсутність викладу спірних обставин і доказів щодо заявленого предмета спору свідчать про недоліки у складанні зустрічної позовної заяви, які перешкоджають з`ясувати конкретний зміст порушеного права, спосіб його відновлення, прийнятний для позивачки, а іншій стороні - надати відзив з викладенням відповідних доводів щодо спірних правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Отже, відповідачка має привести у відповідність зміст зустрічної позовної заяви, відповідно до вимог ст.160, 161, 172 КАС України, а саме зазначити повні ідентифікаційні дані про сторін спору, спірні обставини, позовні вимоги та обґрунтування заявлених позовних вимог до іншї сторони, у прохальній частині зазначити спосіб відновлення стверджуваного порушення права (позовні вимоги до відповідача) та надати її в кількості відповідно до учасників спору.

Оскільки зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст.160-161 КАС України, вона на підставі ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху. З метою забезпечення права на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст.2-20, 122-133, 160-161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

1. Зустрічну позовну заяву вх. №38101/24 ОСОБА_1 залишити без руху та надати їй строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали її недоліків.

2. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали зустрічна позовна заява підлягає поверненню.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

4. Копію ухвали направити позивачці.

Суддя Анжеліка БАБИЧ