Справа № 520/6793/24
Суддя: Курило Л.В.
Дата ухвалення: 2024-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 р. Справа № 520/6793/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Курило Л.В.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2024, головуючий суддя І інстанції: Рубан В.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/6793/24

за позовом Фермерського господарства "ПЕРВОМАГРО"

до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Фермерське господарство "ПЕРВОМАГРО" (далі - позивач, ФГ "ПЕРВОМАГРО"), звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (далі - відповідач), в якому просило суд:

- скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 2327 від 30.11.2023 року, яким вирішено про відповідність Фермерського господарства ПЕРВОМАГРО () критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, виключити Фермерське господарство ПЕРВОМАГРО () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку № 2327 від 30.11.2023 року. З зазначеними Рішеннями позивач не погоджується, вважає необґрунтованими та протиправними, такими, що не базуються на нормах чинного законодавства України.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2024 позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області № 2327 від 30.11.2023 року про відповідність Фермерського господарства ПЕРВОМАГРО критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, виключити Фермерське господарство ПЕРВОМАГРО з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на користь ФГ "ПЕРВОМАГРО" судовий збір у сумі 3028 грн.

Головне управління ДПС у Харківській області, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просило скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування зазначило, що судом першої інстанції не враховано, що у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ФГ "ПЕРВОМАГРО", наявна податкова інформація свідчить про ймовірність задіяння платника у мінімізації сплачених до бюджету сум ПДВ та про можливість віднесення до переліку ризикових.

Вказує, що позовна вимога про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку не підлягає задоволенню, оскільки в такому разі відбудеться втручання у дискреційні повноваження відповідача.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказує, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308, п.3 ч.1 ст.311 КАС України справа розглянута в межах доводів апеляційної скарги, в порядку письмового провадження.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що Фермерське господарство "ПЕРВОМАГРО", зареєстроване як суб`єкт господарювання юридична особа 29.10.2019 за №0001024, , основний вид діяльності за КВЕД: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Харківській області як платник єдиного податку 4 групи.

В електронному кабінеті позивачем отримано рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 1869 від 13.09.2023 року, яким визнано ФГ «ПЕРВОМАГРО» таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податків.

Не погоджуючись із вказаним рішенням позивач подав до відповідача пояснення вих. № 2211/23-6 від 22.11.2023 року разом з документами.

За результатами розгляду поданих документів Комісією ГУ ДПС від 30.11.2023 прийнято рішення № 2327, яким ФГ "ПЕРВОМАГРО" включено до переліку ризикових платників податків за критерієм ризиковості відповідно до п. 8 «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування». Відповідно до кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку є: 13 - придбання товарiв (послуг) у платника(iв) податку, щодо якого(их) прийняте рiшення про вiдповiднiсть критерiям ризиковостi платника податку; 11 - накопичення залишкiв нереалiзованих товарiв за вiдсутностi (недостатностi) мiсць для їх зберiгання (власних, орендованих складських примiщень) вiдповiдно до поданої до контролюючих органiв звiтностi.

Вважаючи протиправним рішення відповідача № 2327 від 30.11.2023 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду не надано, як і не надано доказів того, що позивач задіяний у проведенні ризикових операцій, а тому рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника прийняте контролюючим органом необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття, відтак підлягають скасуванню.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165.

Відповідно до п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1175, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

п. 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

З системного аналізу наведених вище норм вбачається, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду викладеній в постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 , від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Разом з тим, зі змісту рішення № 2327 від 30.11.2023 слідує, що спірне рішення про відповідність ФГ "ПЕРВОМАГРО" Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а за наявності податкової інформації про те, що у платника накопичено залишки нереалізованих товарів, взаємовідносини з ризиковими контрагентами, а саме: ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ» (), ТОВ «БРІЛЛЕТ» (), ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ» (), ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» (код ЄДРП0 44297129).

В поясненнях, наданих позивачем до контролюючого органу, останній зазначив, що вказані податкові накладні із контрагентами ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ», ТОВ «БРІЛЛЕТ», ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ», ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» - не відображено у податкових деклараціях, податкове зобов`язання з ПДВ за вказаними податковими накладними не сформоване, внаслідок чого ФГ «ПЕРВОМАГРО» не сформовано та не використано податковий кредит за вище вказаними податковими накладними. Залишки товарів по вказаним взаємовідносинам ФГ «ПЕРВОМАГРО» відсутні.

Зазначило, що вищевказаними контрагентами направлено листи до Головного управління ДПС у Харківській області, щодо помилкового складення вказаних у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 1869 від 13.09.2023 року податкових накладних.

Так, листом вих. № 1/010623 від 01.06.2023 року ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ» повідомило ГУ ДПС у Харківській області, що податкові накладні: № 4 від 25.05.2023 року, № 5 від 28.05.2023 року, № 1 від 22.05.2023 року, № 2 від 23.05.2023 року, № 3 від 24.05.2023 року були помилково складені.

Листом вих. № 2607ПН/1 від 26.07.2023 року ТОВ «БРІЛЛЕТ» повідомило ГУ ДПС у Харківській області, що податкові накладні: № 1 від 03.04.2023 року, № 2 від 07.04.2023 року, № 3 від 10.04.2023 року, № 4 від 12.04.2023 року, № 5 від 14.04.2023 року, № 6 від 17.04.2023 року, № 7 від 18.04.2023 року були помилково складені.

Листом вих. № 22/23 від 22.05.2023 року ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ» повідомило ГУ ДПС у Харківській області, що податкові накладні: № 7 від 19.04.2023 року, № 8 від 21.04.2023 року, № 9 від 23.04.2023 року, № 4 від 11.04.2023 року, № 5 від 14.04.2023 року, № 6 від 17.04.2023 року, № 1 від 03.04.2023 року, № 2 від 05.04.2023 року, № 3 від 08.04.2023 року були помилково складені.

Листом вих. № 1/010623 від 01.06.2023 року ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» повідомило ГУ ДПС у Харківській області, що податкові накладні: № 1 від 02.04.2023 року, № 4 від 09.04.2023 року, № 6 від 13.04.2023 року, № 9 від 19.04.2023 року, № 11 від 23.04.2023 року, № 2 від 04.04.2023 року, № 3 від 06.04.2023 року, № 5 від 11.04.2023 року, № 7 від 15.04.2023 року, № 8 від 18.04.2023 року, № 10 від 20.04.2023 року, № 12 від 26.04.2023 року були помилково складені.

Також зазначило, що позивач здійснює господарську діяльність із вирощування сільськогосподарських культур на земельних ділянках Олексіївської сільської ради Лозівського району Харківської області загальною площею 720 га. На підприємстві працює 5 працівників. Заробітна плата виплачується вчасно та у повному обсязі, заборгованість по податкам відсутня. Технологічний процес вирощування сільськогосподарської продукції господарство виконує власними силами та шляхом залучення інших підприємств. Підприємство має матеріально-технічну базу, достатню для здійснення обраних видів господарської діяльності, на підставі договору купівлі-продажу №1-821 від 26.08.2021 року ФГ «ПЕРВОМАГРО» придбало у Первомайської міської ради Харківської області відповідно до рішення «Про приватизацію об`єкта комунальної власності - комплексу будівель та споруд разом з групою інвентарних об`єктів за переліком, за адресою: Харківська область, м. Первомайський вулиця Миру, будинок 48-А» наступні об`єкти нерухомого майна: комплекс будівель та споруд загальною площею 4651,80 кв.м. у складі: нежитлова будівля «А-1» пилорама загальною площею 33,0 кв.м.; нежитлова будівля «В-1» вагова загальною площею 17,8 кв.м.; нежитлова будівля «Г-1» котельна загальною площею 238,0 кв.м.; блок №4 тепличного комбінату «Д-1» загальною площею 3337,80 кв.м.; нежитлова будівля «Е-1» модуль-склад загальною площею 311,10 кв.м.; нежитлова будівля «Ж-1» гараж загальною площею 694,3 кв.м.; нежитлова будівля « 3-1» альтанка загальною площею 10,4 кв.м.; нежитлова будівля « 1-1» трансформаторна підстанція загальною площею 3,7 кв.м.; нежитлова будівля «Л-1» трансформаторна підстанція загальною площею 5,7 кв.м.; група інвентарних об`єктів у складі: огорожа з/б тупік протяжністю 1688 кв.м.; покриття асфальтобетонне, гупік площею 27,0 кв.м.; фундамент, стовпи, забор, що складається із блоків бетонних для стін у кількості 4 шт., сітки - рабиці у кількості 12 .м.пог., стовпів огорожі стальних - 4 шт., загальною довжиною 8 м.; асфальтобетонне покриття під ємності 650,0 кв.м.; огорожа із збірних залізобетонних елементів площею 344,8 кв.м.; залізобетонне покриття площею 1530,7 кв.м.; асфальтобетонне покриття площею 2916,1 кв.м.; дерева фруктові в кількості 30 шт. Окрім того, ФГ «ПЕРВОМАГРО» придбано сільськогосподарські машини у ТОВ «УКРАГРОЗАПЧАСТИНА» (код 25188223) (Агрегат-зчіпка причіпна гідрофікована боронувальна ЗПГ-15, жниварка ЖК-82 для збирання кукурудзи, плуг обертований напівнавісний ПОН-5-40+1), ТОВ «ОРІХІВСІЛЬМАШ» (код 37260645) (завантажувач зерна пересувний ЗЗП-100, борона ротаційна навісна АРСЕНАЛ БРН-5.6, аналізатор інфрачервоний), ТОВ «Завод Кобзаренко» (бункер наземний перевантажувальний БНП-12 «КОВЧЕГ»). Також, ФГ "ПЕРВОМАГРО" на праві приватної власності має: сівалку Харвест 5,4-02, борона Б20 дисколапова, жниварка ЖК-82 для збирання кукурудзи, плуг обертований напівнавісний ПОН-5-40+1, сівалка GASPARO ROMINA 8 F70 з внесенням добрив. Крім того, фермерське господарство орендує: комбайн зернозбиральний "New Holand", трактор колісний CASE Magnum, візок для жниварки, обприскувач "Вектор-3000", самопередвижний очисник вороху, пристосування для збирання кукурудзи, сушарка Pedrotti Basic 140 та інші, що необхідне для здійснення власної господарської діяльності, а саме вирощування зернових культур.

Крім того, судовим розглядом встановлено, що позивачем до пояснень про виключення господарства із статусу ризикових вих. № 2211/23-6 від 22.11.2023 року надано копії наступних документів: копію виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ФГ «ПЕРВОМАГРО»; копію наказу № 1 від 29.10.2019 року на призначення голови; копії повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність - форма № 20-ОПП; копії податкових накладних № 4 від 25.05.2023 року, № 5 від 28.05.2023 року, № 1 від 22.05.2023 року, № 2 від 23.05.2023 року, № 3 від 24.05.2023 року, № 1 від 03.04.2023 року, № 2 від 07.04.2023 року, № 3 від 10.04.2023 року, № 4 від 12.04.2023 року, № 5 від 14.04.2023 року, № 6 від 17.04.2023 року, № 7 від 18.04.2023 року, № 7 від 19.04.2023 року, № 8 від 21.04.2023 року, № 9 від 23.04.2023 року, № 4 від 11.04,2023 року, № 5 від 14.04.2023 року, № 6 від 17.04.2023 року, № 1 від 03.04.2023 року, № 2 від 05.04.2023 року, № 3 від 08.04.2023 року, № 1 від 02.04.2023 року, № 4 від 09.04.2023 року, № 6 від 13.04.2023 року, № 9 від 19.04.2023 року, № 11 від 23.04.2023 року, № 2 від 04.04.2023 року, № 3 від 06.04.2023 року, № 5 від 11.04.2023 року, № 7 від 15.04.2023 року, № 8 від 18.04.2023 року, № 10 від 20.04.2023 року, № 12 від 26.04.2023 року; копію до рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника № 2327 від 30.11.2023 року; копію листа вих. № 1/010623 від 01.06.2023 року ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ»; копію листа вих. № 2607ПН/1 від 26.07.2023 року ТОВ «БРІЛЛЕТ»; копію листа вих. № 22/23 від 22.05.2023 року ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ»; копію листа вих. № 1/010623 від 01.06.2023 року ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ»; копію заяви про відмову від позову по справі № 520/16235/23 ТОВ «ГРЕЙН ТРЕЙДІНГ»; копію заяви про залишення позову без розгляду по справі № 520/17352/23 ТОВ «ГРЕЙН ТРЕЙДІНГ»; копію заяви про відмову від позову по справі № 520/17132/23 ТОВ «БРІЛЛЕТ»; копію заяви про залишення позову без розгляду по справі № 520/19046/23 ТОВ «БРІЛЛЕТ»; копію заяви про залишення позову без розгляду по справі № 520/17624/23 ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ»; копію заяви про залишення позову без розгляду по справі № 520/17623/23 ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ»; копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «БРІЛЛЕТ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок; копію довідки 01 ТОВ «БРІЛЛЕТ» про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «БРІЛЛЕТ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, та Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових 01 накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок; копію довідки 01 ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ» про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «АГРОВЕЙ ШІППІНГ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, та Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових 01 накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Ді); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок; копію довідки 01 ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ» про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «ЗЕРНОТРЕЙД ПРОМ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок та Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових 01 накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Ді); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок; копію довідки 01 ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2); копію уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань ТОВ «ГРЕЙН-ТРЕЙДІНГ» з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок та Відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових 01 накладних/розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1).

Колегія суддів також зауважує, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Разом з цим, документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідачем не надано. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Таким чином, податковим органом, як суб`єктом владних повноважень, не доведено у спірних правовідносинах проведення позивачем або його контрагентами ризикових операцій, що б давало підстави для прийняття оскаржуваного рішення.

Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Вирішуючи спірні правовідносини, колегія суддів також зважає на висновок Верховного Суду у постановах від 05.01.2021 у справах №640/10988/20, №640/11321/20 стосовно того, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Колегія суддів також зауважує, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Разом з цим, документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідачем не надано. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для складання у відношенні позивача оскаржуваного рішення.

Таким чином, рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 2327 від 30.11.2023 є необґрунтованим та протиправним.

Також суд враховує, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Відтак, з врахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що рішення Комісії № 2327 від 30.11.2023 прийняте без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком №1165 і Додатку 1 до нього процедури і передумов його прийняття, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що останнє, як індивідуальний акт підлягає скасуванню.

Колегія суддів зазначає, що наявність запису в базах даних ДПС України про позивача як «ризикове підприємство» порушує права та охоронювані законом інтереси платника, оскільки не дозволяє виконувати покладений на останнього обов`язок щодо реєстрації податкових накладних (п. 201.1. ст. 201 ПК України).

Також у цій справі слід врахувати правову позицію, висловлену Європейським судом з прав людини у рішеннях від 14.10.2011 у справі «Щокін проти України» (заява №23759/03) та від 07.07.2011 у справі «Серков проти України» (заява №39766/05) в яких Суд дійшов висновку: по-перше національне законодавство не було чітким та узгодженим та не відповідало вимозі «якості» закону і не забезпечувало адекватного захисту від свавільного втручання у майнові права заявника; по-друге, національними органами не було дотримано вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для заявника-платника податку, коли в його справі національне законодавство допускало неоднозначне трактування.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пунктів 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає усім критеріям, визначеним ч.2 ст. 2 КАС України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав, виходячи із наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, отже наявні підстави для задоволення адміністративного позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано задовольнив адміністративний позов.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2024 по справі № 520/6793/24 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Ураховуючи те, що за наслідками апеляційного перегляду цієї справи рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін, тому відсутні правові підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2024 по справі № 520/6793/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Л.В. Курило
Судді Л.В. Мельнікова А.О. Бегунц