Справа № 260/4129/24
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 серпня 2024 року м. Ужгород№ 260/4129/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Дору Ю.Ю., розглянувши у письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування дисциплінарного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, у якому просить: визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДПС в Закарпатській області Петріченко О. №5-дс від 24 травня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності Носової Оксани».

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в березні 2024 року Позивачка дізналася, що щодо неї порушене дисциплінарне провадження на підставі п. 13 Протоколу виїзної наради Державної податкової служби України на базі ГУ ДПС у Львівській обл. № 8-пк від 01.03.2024 року. Вказаний протокол не містить жодних фактів чи обставин, що дозволяють з`ясувати причини визнання роботи підрозділу ГУ ДПС у Закарпатській області з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків незадовільною. Оскільки вищевказаний протокол, що був підставою для порушення дисциплінарного провадження, не містив конкретних фактів, Позивачка двічі надавала пояснення від 21.05.2024 року та від 24.05.2024 року, виходячи з загальних повноважень Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків, аналізуючи різні аспекти діяльності відповідного Управління. Незважаючи на викладене, за результатами дисциплінарного провадження, на підставі подання Дисциплінарної комісії № 329/07-16-01 від 23.05.2024 року, 24.05.2024 року начальником ГУ ДПС у Закарпатській обл. Петріченко О. винесений наказ № 5-дс від 24.05.2024 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани. Підставою застосування до Позивачки дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII, а саме неналежний рівень організації роботи структурних підрозділів ГУ ДПС із забезпечення реалізації процесу щодо відповідності податкових накладних/ розрахунків коригування критеріями оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, роз`яснювальної роботи з платниками податку на додану вартість в частині якості наданих платниками податків матеріалів, які використовуються та аналізуються в процесі прийняття Комісією ГУ ДПС у Закарпатській обл. з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних рішень про реєстрацію та відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ,врахуванні неврахуванні таблиць даних платника податку

Позивачка вважає, оскаржуваний наказ винесений безпідставно та з порушенням законодавства України.

Відповідач проти позову заперечив, надавши суду письмовий відзив від 17.07.2024 р. Згідно даного відзиву вказав, що ОСОБА_1 правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності на підставі матеріалів дисциплінарної справи , а саме за неналежний рівень організації роботи структурних підрозділів ГУ ДПС із забезпечення процесу щодо відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування у ЄДРПН, роз`яснювальної роботи з платниками ПДВ.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 червня 2024 р. відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі (без виклику сторін).

04 липня 2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд адміністративної справи у загальному позовному провадженні. Ухвалою суду від 05.07.2024 р. у задоволені такого було відмовлено.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, зазначає наступне.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 з 01.08.2022 по 31.03.2024 року перебувала на посаді начальника управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області (надалі ГУ ДПС у Закарпатській обл.). З 01.04.2024 року призначена на посаду заступника начальника управління начальника відділу матеріально-технічного забезпечення управління інфраструктури та господарського забезпечення ГУ ДПС у Закарпатській області (а.с.43)

01.03.2024 р. було прийнято протокол виїзної наради ДПСУ на базі ГУ ДПС у Львівській області №8 пк.

Згідно п. 13 Протоколу виїзної наради Державної податкової служби України на базі ГУ ДПС у Львівській обл. № 8-пк від 01.03.2024 року було визнано незадовільною роботу ГУ ДПС у Тернопільській та Закарпатській областях з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків. На підставі вказаного протоколу, за результатами дисциплінарного провадження, на підставі подання Дисциплінарної комісії № 329/07-16-01 від 23.05.2024 року, 24.05.2024 року начальником ГУ ДПС у Закарпатській області Петріченко О. винесений наказ № 5-дс від 24.05.2024 року про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани (оскаржуваний наказ). Підставою застосування до Позивача дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 2 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII, а саме неналежний рівень організації роботи структурних підрозділів ГУ ДПС із забезпечення реалізації процесу щодо відповідності податкових накладних/ розрахунків коригування критеріями оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, роз`яснювальної роботи з платниками податку на додану вартість в частині якості наданих платниками податків матеріалів, які використовуються та аналізуються в процесі прийняття Комісією ГУ ДПС у Закарпатській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних рішень про реєстрацію та відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування ,врахуванні неврахуванні таблиць даних платника податку.

За наслідками дисциплінарного провадження, начальником ГУ ДПС в Закарпатській області Петріченко О. було винесено наказ №5-дс від 24 травня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності Носової Оксани». Не погоджуючись із вказаним наказом ОСОБА_1 звернулася із даним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті позовних вимог, суд виходить з наступного.

Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-УІІІ (далі Закон № 889- VIII), визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.

Відповідно до ст. 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно ст. 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відповідно до п. п. 1-13 ч. 1 ст. 8 Закону №889-УІІІ державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Частина 1 статті 64 Закону №889-VIII передбачає за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Отже, дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, Кодексом законів про працю України, Законом № 889, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації (п. 42-44 постанови Верховного Суду від 02.02.2023 року в справі № 140/8162/20, постанови Верховного Суду від 01.11.2022 у справі № 380/3045/21).

Відповідно до ч. 2 ст. 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку.

Належних та допустимих доказів накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 відповідачем ні у матеріалах службового розслідування, ні у відзиві не наведено, оскільки, як наказ, так і подання Дисциплінарної комісії містять загальні дані, без зазначення конкретних допущених дисциплінарних порушень, які допустила ОСОБА_1 , а отже оскаржуваний наказ є необгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню

Відповідно до ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 9-1) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б"; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 66. Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 1 ст. 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Відповідно до частин першої, другої статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Як вбачається із матеріалів справи, зокрема із матеріалів дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 , у таких відсутні жодні належні та допустимі докази, які б указували на наявність ознак дисциплінарного проступку, допущеного ОСОБА_1 щодо неналежного виконання нею функціональних обов`язків (а.с.31-120).

Окрім цього, кожне дисциплінарне стягнення повинне відповідати тяжкості вчиненого проступку та враховувати інші обставини. Суд зазначає, що у матеріалах дисциплінарного провадження наявна позитивна характеристика на ОСОБА_1 , видана керівником ГУ ДПС у Закарпатській області. Догана є одним із найважчих дисциплінарних стягнень, а відповідачем ні в ході здійснення дисциплінарного провадження, ні в суді не доведено конкретних доказів допущеного ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, не доведено накладення саме такого дисциплінарного стягнення, як догана, не враховано пом`якшуючих та обтяжуючих обставин, а таке дисциплінарне стягнення накладене без належних на те підстав.

Суд зазначає, що Верховний Суд у аналогічних спорах вказує, на те, що якщо позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові КАС ВС від 01 листопада 2022 року по справі 380/3045/21 вказано, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-УШ, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Відповідно до Постанови КАС ВС від 02.02.2023 року по справі № 140/8162/20 для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Водночас протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, установлених нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Разом з цим, ні під час здійснення службового провадження, ні під час розгляду справи, відповідачем не надано доказів протиправності дій ОСОБА_1 , шкідливих наслідків таких дій та зв`язку між ними та поведінкою позивача.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях Позивачки ознак дисциплінарного проступку, а відтак оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 968,96 грн. (а.с.6), а тому суд стягує на користь ОСОБА_1 вказані документально підтверджені судові витрати (судовий збір) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Закарпатській області.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м.Ужгород, вул.Волошина, буд.52, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДПС в Закарпатській області Олексія Петріченко №5-дс від 24 травня 2024 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності Носової Оксани»

Стягнути з Головного управлінні ДПС України в Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП 44106694) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 968,96 (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок) грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяЮ.Ю.Дору