Справа № 240/4604/24
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/4604/24

категорія 111031000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Лавренчук О.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Житомиробленерго" до Головного управління ДПС у Житомирській області , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання протиправними та скасування податкові рішення-повідомлення,

встановив:

Акціонерне товариство "Житомиробленерго" (далі - позивач, АТ "Житомиробленерго") звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, у якому просить:

-визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від 13.11.2023: №, №, №; №; №;. №; №; №; №; №; №; №; №; №; №; №; № ; №; № 08; №08.

В обґрунтування позову вказує, що у всіх вище зазначених 20 оскаржуваних податкових повідомлення-рішеннях вказано що «інформація щодо наявності обставин, які відповідно до Податкового кодексу України пом`якшують, обтяжують або звільняють від фінансової відповідальності (у разі наявності): відсутня», що не відповідає дійсності, тому що у АТ «Житомиробленерго» не було будь-якого іншого шляху виконання податкового обов`язку у зв`язку із тим, що банком були зупинені всі видаткові фінансові операції, а тому, відсутній склад правопорушення, передбаченого статтею 109 Податкового кодексу України. Зазначає, що в платіжних інструкціях чітко зазначено дату і час отримання/прийняття до виконання банківською установою даних платіжних інструкцій та дата валютування «18» травня 2023 р., а дата і час виконання «01» червня 2023р. Звертає увагу суду, що частиною 6 статті 41 Закону України «Про платіжні послуги» визначено, що ініціювання платіжної операції є завершеним з моменту прийняття платіжної інструкції до виконання надавачем платіжних послуг платника. Обґрунтовуючи позов позивач зауважує також, що АТ «Житомиробленерго» неодноразово зверталося в Філію Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» з вимогою здійснити платежі і дати пояснення про блокування операцій по сплаті податкових зобов`язань. Відповідь банку була отримана лише 25.05.2023, де зазначалось, що згідно рішення спеціального уповноваженого органу виконавчої влади банком зупинено видаткові фінансові операцій Товариства. Також, має в розпорядженні відповідь на адвокатський запит від Державної служби фінансового моніторингу №1877/820-05 від 01.06.2023, в якому, в числі іншої інформації, зазначається про скасування 31.05.2023 рішення про продовження зупинення видаткових фінансових операцій. Про ситуацію, що склалася, а саме: з не можливістю Товариства своєчасно здійснити оплату податкових зобов`язань, в тому числі з плати за землю/орендної плати з юридичних осіб, АТ «Житомиробленерго» повідомляло органи ДПС. Вказані докази у своїй сукупності свідчать про добросовісне виконання АТ «Житомиробленерго» податкового обов`язку та фактичну відсутність підстав для прийняття вище зазначених податкових повідомлень-рішень. Просить позов задовольнити.

До позову додано клопотання про залучення третьої особи.

Суддя своєю ухвалою від 11 березня 2024 року прийняла позовну заяву до розгляду та відкрила спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою суду від 11.03.2023 постановлено залучити Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Зобов`язано надати докази.

Відзив на позовну заяву надійшов до суду 21.03.2024. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що перевіркою встановлено, що податкові зобов`язання з рентної плати за спеціальне використання води та податкові зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення визначені у податкових деклараціях від 13.11.2023 № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № , № 08, № 08 сплачені з порушенням термінів встановлених п.57.1 ст. 57, п.257.5 ст.257 Податкового кодексу України. Як свідчить акт камеральної перевірки узгоджені суми податкових зобов`язань з рентної плати при граничному терміну сплати 23.05.2023, фактично сплачено 01.06.2023, тобто із затримкою сплати в 10 календарних днів. Згідно актів перевірки від 12.10.2023 №16861/06-30-04-07/22048622, №16865/06-30-04-07/22048622, №16866/06-30-04-08/22048622, №16881/06-30-04-08, на підставі п.124.1 ст.124 Податкового кодексу України за затримку сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з рентної плати до 30 днів ГУ ДПС застосовано штраф у розмірі 5% погашеної суми податкового боргу та направлено АТ «Житомиробленерго» ППР про застосування штрафних санкцій рентної плати за спеціальне використання води та податкові зобов`язання з рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення. Звертаємо увагу суду, що факт несвоєчасної сплати узгодженого податкового зобов`язання АТ «Житомиробленерго» не заперечується. Відповідач вважає, що накладання обмежувальних заходів на всі банківські рахунки АТ «Житомиробленерго» Держфінмоніторингом за наявності підозри у легалізації (відмиванні) доходів, одержаних шляхом, фінансуванні тероризму та іншими незаконними фінансовими операціями (лист Держфінмоніторингу від 01.06.2023 №1877/820-05) не є обставиною, яка відповідно до ПК України пом`якшує або звільняє від фінансової відповідальності. Блокування діяльності (рахунків в установі банку) підприємства третіми особами слід розцінювати як негативні результати ведення господарської діяльності, що є власними ризиками платника податків та які не можуть бути перекладені на державу. У таких випадках підстави для його звільнення від відповідальності за податкове правопорушення відсутні, проте ці обставини можуть бути підставою для стягнення з винних третіх осіб збитків в розмірі сплачених штрафних санкцій. Просить позов задовольнити.

До суду 22.03.2024 надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

До суду 26.03.2024 від третьої особи - Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» надійшли документи.

Пояснення третьої особи надійшли до суду 29.03.2024. У своїх поясненнях Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» вказує, що на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» АТ «Ощадбанк» в період з 10.05.2023 по 31.05.2023 відбулось зупинення видаткових фінансових операцій за рахунками АТ «Житомиробленерго» на підставі рішень Державної служби фінансового моніторингу України. На письмовий запит АТ «Житомиробленерго» (як клієнта) Банк листами №105.33-09/20197/2023 від 24.05.2023, №105.33-18/156 від 26.05.2023 повідомив про продовження зупинення видаткових операцій по рахунках АТ «Житомиробленерго». Рішення Держфінмоніторингу є таємницею фінансового моніторингу, а тому відповідно до ст. 1, ч. 12 ст. 16 Закону Банком не надаються. Як вбачається із листа Державної служби фінансового моніторингу України №1877/820-05 від 01.06.2023, 31.05.2023 Держфінмоніторинг скасував свої рішення про продовження зупинення видаткових фінансових операцій. Після скасування зупинення видаткових фінансових операцій по рахункам позивача, відповідні платіжні документи про сплату податків, зборів були невідкладно виконані Банком. Окрім того, у своїх поясненнях вказує, що Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» не може бути учасником у даній справі, оскільки такий відокремлений підрозділ не є юридичною особою в розумінні ст. 95 ЦК України.

У період із 25.03.2024 по 29.03.2024 головуюча у справі суддя перебувала у відпустці.

Ухвалою суду від 01.04.2024 постановлено залишити без задоволення клопотання представника Головного управління ДПС у Житомирській області про розгляд адміністративної справи у порядку загального позовного провадження.

Відповідь на відзив надійшла до суду 03.04.2024. Заперечуючи щодо викладених у відзиві аргументів відповідача, позивач зазначає, що відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 392, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні. Враховуючи, що у АТ «Житомиробленерго» була відсутня можливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків, то таким чином Товариство звільнено від відповідальності відповідно до пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.

Додаткові пояснення відповідача надійшли до суду 18.04.2024. Заперечуючи вказані у відповіді на відзив аргументи позивача, відповідач зазначає, що листом від 22.05.2023 № 4/11257 АТ «Житомиробленерго» повідомило ГУ ДПС у Житомирській області про причини несвоєчасної реєстрації податкових накладних, але заява не містить інформацію яку потрібно зазначати відповідно до Порядку, а саме чітке та стисле обґрунтування підстав для підтвердження неможливості виконання платником податків податкових обов`язків з посиланням на документальне підтвердження викладених фактів; вичерпний перелік додатків із зазначенням кількості сторінок кожного документа, їх повної назви та реквізитів (дата, номер, найменування органу, що видав документ) також не містить запиту для надання відповіді згідно норм чинного законодавства , та відсутні посилання на Порядок 29.07.2022 №225 щодо неможливості виконання своїх податкових зобов`язань. Відповідач вважає, що накладання обмежувальних заходів на всі банківські рахунки АТ «Житомиробленерго» Держфінмоніторингом за наявності підозри легалізації (відмиванні) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванні тероризму та іншими незаконними фінансовими операціями (лист Держфінмоніторингу від 01.06.2023 №1877/820-05) не є обставиною, яка відповідно до ПК України пом`якшує або звільняє від фінансової відповідальності. Просить відмовити у задоволенні позову.

Додаткові пояснення позивача надійшли до суду 26.04.2024 та 13.08.2024.

У період із 01.07.2024 по 19.07.2024 (включно) головуюча у справі суддя перебувала у відпустці.

Розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні), з особливостями, визначеними статтями 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, позовну заяву та відзив, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Встановлено, що на підставі пп.20.1.4 п. 20.1 ст. 20 розділу І, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку, визначеному п.76.2 ст. 76 ПК України, посадовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області було проведено камеральні перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання АТ "Житомиробленерго" з рентної плати.

За результатом перевірок було складено Акти камеральної перевірки щодо порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання АТ "Житомиробленерго" з рентної плати від 12 жовтня 2023 року (далі - Акти камеральних перевірок від 12.10.2023):

- №16861/06-30-04-07/22048622 (т. 1 а.с. 10-12);

- №16865/06-30-04-07/22048622 (т. 1 а.с. 49-52);

- №16866/06-30-04-08/22048622 (т. 1 а.с. 105-106);

- №16881/06-30-04-08/22048622 (т. 1 а.с. 123-124).

У актах вказано про порушення АТ "Житомиробленерго" граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань з рентної плати, самостійно визначених платником податків у розрахунках рентної плати. Вказано, що граничний термін сплати 23.05.2023, а фактично сплачено 01.06.2023, кількість днів прострочення -10.

З матеріалів справи вбачається, що АТ "Житомиробленерго" подало заперечення на Акти камеральної перевірки від 12.10.2023 у яких вказало, що оплата узгоджених податкових зобов`язань з рентної плати за І квартал 2023 року, що зазначені у актах від 12.10.2023 здійснена із запізненням на 10 днів з причин не проведення банківською установою платіжних інструкцій на сплату даного податку. До заперечень додано платіжні інструкції у яких, у рядку призначення платежу вказано "рентна плата" та які датовано 18 травня 2023 року (т. 1 а.с.: 14-21, 53-64, 107-110, 125-128).

Головне управління ДПС у Житомирській області, розглянувши заперечення АТ "Житомиробленерго" на Акти камеральних перевірок від 12.10.2023 надало відповіді у яких вказало, що подані у запереченнях аргументи не спростовують факту порушення, відображеного в Актах камеральних перевірок від 12.10.2023 (т. 1 а.с.: 22-23, 65-66, 111-112, 129-130).

На підставі висновків Актів камеральних перевірок від 12.10.2023, відповідачем прийнято податкові повідомлення рішення від 13 листопада 2023 року:

- № про нарахування штрафу в сумі 9,76 грн. за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 195,13 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 30);

№ про нарахування штрафу в сумі 6,56 грн. за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 131,25грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 33);

№ про нарахування штрафу в сумі 35,77 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 715,45 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 36-37);

№ про нарахування штрафу в сумі 2,71 грн. за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 54,29грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 39-40);

№ про нарахування штрафу в сумі 20,23 грн. за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 404,55грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 24-25);

№ про нарахування штрафу в сумі 5,44 грн. за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 108,72 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 27-28);.

№ про нарахування штрафу в сумі 1,62 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 32,32 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 67-68);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,97 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 39.39грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 70-71);

№ про нарахування штрафу в сумі 2,51 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 50,26 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 73-74);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,28 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 25,55грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 76-77);

№ про нарахування штрафу в сумі 3,83 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 76,67 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 79-80);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,81 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 36,20грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 82-83);

№ про нарахування штрафу в сумі 3,34 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 66,73 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 85-86);

№ про нарахування штрафу в сумі 0,16 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 3,19грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 88-89);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,94 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 38,75 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 91-92);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,60 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води водних об`єктів місцевого значення) в сумі 31,94грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 94-95);

№ про нарахування штрафу в сумі 1,79 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин в сумі 35,90 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 113-114);

№ про нарахування штрафу в сумі 0,48 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання води в сумі 9,58грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 115-116);

№ 08 про нарахування штрафу в сумі 4,18 грн за порушення строку сплати рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення в сумі 83,58 грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 131-132);

№ 08 про нарахування штрафу в сумі 2,34 грн за порушення строку сплати рентної плати за спеціальне використання водних ресурсів в сумі 46,84грн на 10 календарних дні (т. 1 а.с. 133-134).

Встановлено, що позивач звернувся із скаргами про перегляд податкових повідомлень - рішень до контролюючого органу вищого рівня (т. 1 а.с. : 42-45, 97-101, 117-119, 138-140). Обґрунтовуючи протиправність податкових повідомлень - рішень, позивач у скаргах вказав, що порушення строків оплати узгоджених податкових зобов`язань допущено не з вини АТ "Житомиробленерго", адже в системі КлієнтБанк Філія-Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» 18 травня 2023 року були створені належним чином підписані та готові до проведення платіжні інструкції на сплату узгоджених податкових зобов`язань. Зазначає, що на розрахунковому рахунку в банку була накопичена достатня сума коштів для забезпечення платежів по сплаті узгоджених податкових зобов`язань.

За результатом розгляду скарг АТ "Житомиробленерго", Державна податкова служба України прийняла рішення від 31.01.2024, якими залишила без змін податкові повідомлення - рішення, а скарги - без задоволення.

Звертаючись до суду з позовом, позивач вважає протиправними та такими, що підлягають скасуванню оскаржувані податкові повідомлення - рішення.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

За визначенням, наведеним у пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України (пп.4.1.156 п. 14.1 ст. 14 ПК України).

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України встановлено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з приписами пунктів 36.1, 36.2 та 36.5 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Спосіб, порядок та строки виконання податкового обов`язку встановлюються цим Кодексом та законами з питань митної справи ( п. 38.1 та п. 38.3 статті 38 ПК України).

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

У п. 57.1 статті 57 ПК України вказано, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом .

За визначенням, наведеним у пунктах 109.1, 109.2 статті 109 ПК України, податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

У разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу (п. 124.1 ст.124 ПК України).

Приписами п. 129.6 статті 129 ПК України встановлено, що за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні послуги", з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей такий банк/орган, небанківський надавач платіжних послуг, емітент електронних грошей сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафи у розмірах, встановлених цим Кодексом.

У пп. 129.9.4 пп 129.9 ст. 129 ПК України встановлено, що пеня не нараховується, а нарахована пеня підлягає анулюванню у випадку вчинення діяння (дії чи бездіяльності) з вини банку, органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, небанківського надавача платіжних послуг, еквайра, емітента електронних грошей.

Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами визначає Закон України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні" від 05 квітня 2001 року № 2346-III (далі - Закон № 2346).

За визначенням, наведеним у пунктах 1.15, 1.24, 1.30 частини 1 статті 1 Закону № 2346:

ініціатор - особа, яка на законних підставах ініціює переказ коштів шляхом формування та/або подання відповідного документа на переказ або використання електронного платіжного засобу;

переказ коштів (далі - переказ) - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі;

платіжне доручення - розрахунковий документ, який містить доручення платника банку, здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунка на рахунок отримувача.

Банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження. У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня (п.8.1 ч. 1 статті 8 Закону №2346).

За змістом статті 22 Закону № 2346 ініціювання переказу здійснюється, зокрема, за платіжними дорученнями. Під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним: для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника; для банку платника - з дати списання коштів з рахунка платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку або з дати списання коштів з рахунка платника та з кореспондентського рахунка банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку. Банки виконують розрахункові документи відповідно до черговості їх надходження (крім випадків, встановлених законом) та виключно в межах залишку коштів на рахунках платників, крім випадків надання платнику обслуговуючим його банком кредиту.

Верховний Суд, розглядаючи питання притягнення платників податків до відповідальності за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання, неодноразово вказував, що податковий обов`язок є безумовним і першочерговим. Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку законодавчо покладено на платника податків. Водночас, для вирішення питання про наявність/відсутність підстав для застосування до платника податку відповідальності за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання необхідно встановити причини, що зумовили такий пропуск, та перевірити, чи вчинив платник податку усі залежні від нього дії з метою належного та своєчасного виконання податкового обов`язку.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 04 березня 2021 року у справі №640/20899/18, у разі доведеності того, що будь-якого іншого шляху виконання податкового обов`язку не було, то несвоєчасне його виконання з огляду на застосування персональних економічних та інших обмежувальних заходів до такого платника податків не утворює складу правопорушення, передбаченого статтею 109 ПК України.

Подібна правова позиція висловлювалась Верховним Судом, зокрема, й у постановах від 03 квітня 2018 року у справі №809/3851/15 та від 10 грудня 2021 року у справі №810/5852/15, у яких цей суд зазначав, що виконання платником податкового обов`язку з перерахування до бюджету суми податкового зобов`язання, а отже його сплата, пов`язане з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов`язань, а ініціювання переказу вважається остаточно завершеним з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника, за подальший переказ сум податкового зобов`язання відповідальність несе банк.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи платіжних інструкцій про сплату Товариством рентної плати, ці документи були ним сформовані Акціонерним товариством "Житомиробленерго" та прийняті Житомирським обласним управлінням Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" до виконання в межах операційного дня 18 травня 2023 року (т. 1 а.с. 215-231).

Разом з тим, часом виконання на вказаних платіжних інструкціях вказано 01 червня 2023 року, що й зумовило порушення граничного терміну сплати узгодженого грошового зобов`язання АТ "Житомиробленерго" на десять календарних дні.

Частиною 22.7 ст. 27 Закону №2346 встановлено, що у разі відмови з будь-яких причин у прийнятті розрахункового документа банк має повернути його ініціатору не пізніше наступного операційного дня банку із зазначенням причини повернення.

Однак, під час розгляду справи до суду не надано доказів, що платіжні інструкції АТ "Житомиробленерго" повертались банком без виконання.

Позивачем надано до суду виписку по рахунку АТ "Житомиробленерго" станом на 18 травня 2023 року у нього в Житомирському обласному управлінні Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" на рахунку були наявні кошти в сумі 44715066,22 грн, тобто в обсязі, достатньому для проведення платежів за платіжними інструкціями від 18 травня 2023 року.

Отже, своєчасне направлення позивачем до банку, який здійснює його розрахунково-касове обслуговування, належним чином оформлених платіжних інструкцій на оплату податкових зобов`язань з рентної плати, при наявності необхідного обсягу коштів на рахунку, є належними, необхідними та достатніми діями, які платник податку повинен вчинити для оплати податкового зобов`язання, тобто для виконання обов`язку, покладеного на нього законодавцем.

Суд зауважує, що в матеріалах справи наявний лист Житомирського обласного управління Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" від 24 травня 2023 року № 105.33-09/20197/2023, яким банківська установа повідомляла позивача про продовження зупинення видаткових фінансових операцій на його рахунках, згідно рішень спеціально уповноваженого органу від 18 травня 2023 року (т. 1. а.с. 142).

Крім того, у листі-відповіді від 01 червня 2023 року № 1877/820-05 на адвокатські запити, Державна служба фінансового моніторингу України, з посиланням на положення законодавства України, зазначала, що єдиною підставою для прийняття Держфінмоніторингом рішення про зупинення видаткових фінансових операцій є наявність у нього підозри про те, що фінансова операція або її учасники, їх діяльність чи походження активів пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму та/або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, або із вчиненням іншого кримінального правопорушення або діяння, за яке передбачені міжнародні санкції. Разом з тим, інформація щодо зупинення фінансових операцій є таємницею фінансового моніторингу (таємною інформацією) та не може бути повідомлена позивачу. Водночас, 31 травня 2023 року на підставі інформації, отриманої від правоохоронного органу, Держфінмоніторинг скасував свої рішення про продовження зупинення видаткових фінансових операцій Товариства (т. 1 а.с. 150-150).

Суд зауважує, що вказані листи жодним чином не спростовують позиції суду щодо вжиття позивачем всіх залежних від нього заходів для своєчасної сплати податкових зобов`язань з орендної плати з юридичних осіб та земельного податку, натомість опосередковано підтверджують, що порушення термінів сплати узгоджених грошових зобов`язань, в даному випадку, відбулось не з вини позивача.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що частиною 6 статті 41 Закону України "Про платіжні послуги" визначено, що ініціювання платіжної операції є завершеним з моменту прийняття платіжної інструкції до виконання надавачем платіжних послуг платника.

Отже, виконання платником податкового обов`язку по перерахуванню в бюджет суми податкового зобов`язання та його сплати, пов`язане саме з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов`язань, а ініціювання переказу вважається остаточно завершеним і за подальший переказ сум податкового зобов`язання відповідальність несе банк.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 03.04.2018 у справі №809/3851/15 та від 10.12.2021 у справі №810/5852/15.

Окрім того, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 392, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Враховуючи, що у АТ "Житомиробленерго" була відсутня можливість своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків, то Товариство звільнено від відповідальності відповідно до пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ ПКУ.

При цьому, підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України не передбачено необхідність будь яким іншим нормативним актом врегулювати порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платниками податків обов`язків.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням встановлених судом обставин, що підтверджуються належними доказами, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 2422,40 грн

У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Задовольнити позов Акціонерного товариство "Житомиробленерго" (вул. Віктора Косененка, 32/8,м. Житомир, 10008, ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м. Житомир, Житомирська область, Житомирський район,10003, ), третя особа: Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Філії-Житомирське обласне управління Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про визнання протиправними та скасування податкових рішень-повідомлень.

Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 13.11.2023: №, №, №; №; №;. №; №; №; №; №; №; №; №; №; №; №; № ; №; № 08; №08.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Житомирській області на користь Акціонерного товариство "Житомиробленерго" документально підтверджені судові витрати у сумі 2422 ( дві тисячі чотириста двадцять дві ) гривні 40 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук