Справа № 440/17091/23
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2024-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2024 р. Справа № 440/17091/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Волинської митниці на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.05.2024, головуючий суддя І інстанції: Т.С. Канигіна, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 13.05.24 по справі № 440/17091/23

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Тандем - 2002"

до Волинська митниця Державної митної служби України

про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Тандем - 2002" звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Волинської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, а саме просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000489/2 від 14.07.2023;

- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002714 від 14.07.2023.

Позовні вимоги товариство мотивує протиправністю прийняття рішення про коригування митної вартості та картки відмови, оскільки під час митного оформлення товару за МД №23UА61U3 від 14.07.2023 декларант надав митниці всі передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України необхідні та достатні документи, які у своїй сукупності підтверджували митну вартість задекларованого товару та не містили розбіжностей.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду ві 13.05.2024 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Тандем - 2002" до Волинської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000489/2 від 14.07.2023.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови Волинської митниці Державної митної служби України в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002714 від 14.07.2023.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці Державної митної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Тандем - 2002" витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні нуль копійок).

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Тандем - 2002" про стягнення витрат на отримання висновку ДП "Державний інформаційний-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків" №010541 від 26.07.2023 вих.№113/509 в розмірі 10800,00 грн залишено без розгляду.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.05.2024 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що для митного оформлення товарів декларантом в інтересах ТзОВ "Тандем-2002" подано: МД № 23UA61U3 від 14.07.2023 року.

Згідно МД № 23UA61U3 від 14.07.2023 року митну вартість вказаних товарів визначено за основним методом - за ціною договору (контракту).

Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності.

Так, декларантом самостійно на підтвердження заявленої митної вартості був наданий прайс-лист б/н від 04.07.2023, який містить цінову пропозицію продавця на заявлений товар, що імпортується, тоді як відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

Апелянт зазначив, що згідно п.1 ст.5 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19.05.1956 року (набрання чинності для України 17.05.2017 року) вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна.

При цьому, всупереч висновку суду першої інстанції, Конвенція не передбачає так званих обов`язкових та не обов`язкових реквізитів такої вантажної накладної.

Так, стаття 6 Конвенції наводить перелік даних, що мітить вантажна накладна. Варто зауважити, що печатка та підпис не є даними, а отже відсутність їх зазначення у даній статті не свідчить в жодному випадку про їх необов`язковість.

На противагу цьому, підпис і печатка є реквізитами вантажної накладної, зазначення яких регламентовано у статті 5 Конвенції.

Цією статтею визначено можливість заміни підписів печаткою, проте в даному випадку пред`явлена до митного контролю та оформлення вантажна накладна CMR від 06.07.2023 №06072023 не містить ані підпису, ані печатки відправника, що ставить під сумнів її належність та достовірність.

Судом першої інстанції зроблено висновок про необґрунтованість витребування митницею у декларанта додаткових документів з огляду на надання всіх необхідних на підтвердження заявленої митної вартості документів, зокрема банківського платіжного документа. Проте, вказане не відповідає дійсності, адже жодних банківських платіжних документів разом з первинною МД декларантом не подано. Додатково на вимогу митниці декларантом надано платіжне доручення в іноземній валюті №49 від 08.05.2023 на оплату попередньої поставки по цьому ж контракту №280223 від 28.02.2023, в якому відсутні будь-які відмітки банку, що не давало змоги визначити чи була здійснена дана господарська операція.

Судом першої інстанції у прийнятому рішенні ставиться під сумнів правильність застосування митницею шостого (резервного) методу визначення митної вартості товару.

Апелянт зазначив, що у прийнятому рішенні чітко вказано про використання раніше визнаних (визначених) митних вартостей шляхом зазначення номера та дати митних декларацій - МД №UA100060/2023/414577 від 27.06.2023; МД №UA205140/2023/023545 від 27.03.2023; МД №UA205140/2023/023545 від 27.03.2023.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому підтримав доводи викладені у позовній заяві. Просив апеляційну скаргу залишити без змін, а рішення суду без задоволення.

Колегія суддів зазначає, що з огляду на ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 28.02.2023 між ТОВ "Тандем - 2002" (покупець) та компанією "Misma GmbH" (постачальник) укладено зовнішньоекономічний контракт №280223, за умовами якого продавець продає, а покупець купує вітаміни, кормові добавки та іншу продукцію для годівлі тварин. Найменування товару кожної партії товару узгоджується сторонами в Специфікації, яка з дати її підписання складає невід`ємну частину контракту (пункт 1.1 контракту) /а.с. 10-13/.

Кількість товару, назва товару, загальна вартість товару, умови поставки, що здійснюватиметься відповідно до контракту, узгоджуються сторонами в Специфікаціях (пункт 1.2 контракту).

Ціна на товар узгоджується в Специфікаціях до контракту і дублюється в інвойсах. Ціна на товар, що поставляється згідно зі статтею 1 цього контракту встановлюється в Євро (пункти 2.1, 2.2 контракту).

Поставка здійснюється на умовах, узгоджених сторонами у Специфікації згідно з міжнародними правилами "Інкотермс" у редакції 2020 року (пункт 3.1 контракту).

Згідно з пунктами 6.1, 6.2 контракту розрахунки за товар, що постачається по цьому контракту, проводяться шляхом прямого банківського переказу на розрахунковий рахунок продавця. 100% вартості товару покупець сплачує протягом 45 днів з дати відвантаження. Валюта контракту та валюта платежу Євро.

Відповідно до Специфікації №3 від 04.07.2023 до контракту №280223 від 28.02.2023 продавець зобов`язується поставити на користь покупця на умовах DAP Орлівщина, Україна, товар на загальну суму 91910,00 Євро, а саме: 1) гідрохлорид виробництва Китай в кількості 1800 кг по ціні 15,15 Євро/кг, всього на суму 27270,00 Євро; 2) тіамін мононітрат виробництва Китай в кількості 1000 кг по ціні 14,05 Євро/кг, всього на суму 14050,00 Євро; 3) вітамін В12 (ціанокобаламін) кормова добавка в кількості 700 кг по ціні 13,90 Євро/кг, всього на суму 9730,00 Євро; 4) біотин 2% кормовий в кількості 3000 кг по ціні 4,30 Євро/кг, всього на суму 12900,00 Євро; 5) фолієва кислота кормова в кількості 600 кг по ціні 24,95 Євро/кг, всього на суму 14970,00 Євро; 6) вітамін К3 (МНБ 96%) в кількості 1000 кг по ціні 12,99 Євро/кг, всього на суму 12990,00 Євро /а.с. 19/.

На виконання умов контракту №280223 від 28.02.2023 та Специфікації №3 від 04.07.2023 до нього з метою розмитнення придбаного у компанії "Misma GmbH" товару позивачем подано до митного органу електронну митну декларацію №23UA61U3 від 14.07.2023 /а.с. 20-22/, згідно з якою позивачем ввезено на територію України, зокрема, такі товари (спірні у цій справі):

2) порошкоподібна форма вітаміну В1: Thiamine Mononitrate / Тіамін Мононітрат 1000 кг. Діюча речовина: вітамін В1 (Thiamine Mononitrate) 99,5%. Номер партії: Y6 /40 картонів по 25 кг. Використовується для збагачення кормів та преміксів для всіх видів тварин вітаміном В1. Виробник Huazhong Pharmaceutical Co.Ltd. Торговельна марка Huazhong. Країна виробництва - CN. Упаковка в картонних коробках на палетах, місць 2, СТ/40 8А/2/1, 3.0. Всього на суму 14050,00 Євро;

4) порошкоподібна форма вітаміну Н (D-біотин) на носії карбонаті кальцію Biotin 2% Feed Grade / Біотин 2% кормовий 3000 кг. Вміст діючої речовини 2%. Використовують для збагачення кормів та преміксів для свійських тварин вітаміном Н. Без додавання цукрів, глюкози, мальтодекстрину, крохмалю, молочних продуктів. Не є самостійним продуктом для годівлі. Номер партії: 600240288, / 120 картонів по 25 кг/. Виробник Miavit. Країна виробництва DЕ. Місць 3, 8А/3/1, СТ/120, 3.0. Всього на суму 12900,00 Євро;

5) порошкоподібна форма вітаміну В9: Folic Acid feed grade / Фолієва кислота кормова 600 кг. Вміст фолієвої кислоти 98,0%. Використовується для збагачення комбікормів та преміксів для сільськогосподарських тварин та птиці вітаміном В9 /24 картонних мішків по 25 кг/. Номер партії: FA23022041. Виробник JLANGXI TIANXIN PHARMACEUTICAL CO, LTD. Торговельна марка TIANXIN. Країна виробництва - СN. Місць 1, 8А/1/1, СТ/24, 3.0. Всього на суму 14970,00 Євро.

Митною декларацією №23UA61U3 митну вартість задекларованого товару заявлено позивачем як таку, що визначена за основним методом визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

Разом з митною декларацією №23UA61U3 від 14.07.2023 митному органу надано (відповідачем підтверджено у відзиві), зокрема: пакувальний лист (товарно-транспортна накладна) №LS23080 /а.с. 63-66/; рахунок-фактуру (інвойс) RE23080 від 05.07.2023 /а.с. 57-60/; CMR від 06.07.2023 №06072023 /а.с. 37-40/; супровідний лист 23DE30М5 від 07.07.2023; акт митного огляду від 13.07.2023; декларацію про походження товару від 05.07.2023 №RE23080; прайс-лист від 04.07.2023 /а.с. 61-62/; контракт від 28.02.2023 №280223 /а.с. 10-13/; специфікацію від 04.07.2023 №3 /а.с. 19/; копію митної декларації країни відправлення MRN23DE58E9 від 07.07.2023 /а.с. 51-56/; копію митної декларації країни відправлення MRN23DE08М1 від 07.07.2023 /а.с. 41-45/; копію митної декларації країни відправлення MRN23DE30М5 від 07.07.2023 /а.с. 46-50/.

Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митний орган визначив, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме /а.с. 27/: у копіях митної декларації країни відправлення від 07.07.2023 MRN23DE30М5, від 07.07.2023 MRN23DE08М1 та від 07.07.2023 MRN23DE58E9 відсутнє числове значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену в гр.22 МД - 91910 євро; прайс-лист від 04.07.2023 б/н містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу; в автотранспортній накладній в гр.22 від 06.7.2023 №06072023 відсутній підпис відправника.

Як наслідок, за висновками митного органу, у зв`язку із тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товарів, не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містять розбіжності декларанту необхідно згідно зі статтями 53, 54 Митного кодексу України в 10-денний термін надати: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларантом на вимогу митниці надано, що не заперечується відповідачаем, інформацію ринку цін на веб-порталі "Feedinfo"; лист від 14.07.2023 №265; платіжне доручення в іноземній валюті №49 від 08.05.2023 на оплату попередньої поставки по цьому ж контракту №280223 від 28.02.2023.

Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000489/2 від 14.07.2023 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002714 від 14.07.2023.

Мотивуючи рішення про коригування митної вартості товарів митний орган зазначив наступне: митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять наступні розбіжності: у копіях митної декларації країни відправлення від 07.07.2023 MRN23DE30М5, від 07.07.2023 MRN23DE08М1 та від 07.07.2023 MRN23DE58E9 відсутнє числове значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену в гр.22 МД 91910 євро; прайс-лист від 04.07.2023 б/н містить інформацію від відправника, інформацію від виробника товару декларантом не надано, що відповідно до VII статті ГАТТ повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу; в автотранспортній накладній в гр.22 від 06.7.2023 №06072023 відсутній підпис відправника. Під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості було встановлено, що декларантом заявлено митну вартість самостійно. Згідно зі статтею 54 МКУ митниця під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товару зобов`язана здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товару шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. У зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товарів, не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також містять розбіжності необхідно згідно зі статтею 53 та статтею 54 МКУ в 10-ти денний термін надати: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо ткопіях МД країни відправлення від 07.07.2023 №23DE30М5, №23DE08М1 та №23DE58Е9 числового значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену у графі 22 МД 91910 Євро, позивач зазначає, що це не може бути окремою підставою для невизнання заявленої декларантом митної вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за відповідних обставин підтвердженням митної вартості товару. Щодо зауваження митниці про відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару, то позивач зауважує, що цей документ не є обов`язковим та не впливає на правильність визначення митної вартості товару.

Позивач випустив імпортований товар у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 Митного кодексу України, про що свідчить митна декларація типу ІМ40ДЕ№23UA63U0 від 14.07.2023.

Не погодившись зі спірними рішенням про коригування митної вартості товарів та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з підстав їх обгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість товарів використовуються для: 1) нарахування митних платежів; 2) застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; 3) ведення митної статистики; 4) розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частинами першою та другою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Частинами четвертою та п`ятою статті 58 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відповідно до частин першої та другої статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Частинами першою та другою статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З аналізу цієї норми вбачається, що Митним кодексом України встановлено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Згідно з частинами другою - третьою, шостою - сьомою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з частинами першою та другою статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 Митного кодексу України декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Згідно з частиною другою статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Правила визначення митної вартості за ціною договору викладені законодавцем в статті 58 Митного кодексу України.

Так, згідно з частинами першою-третьою цієї статті метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 Митного кодексу України).

З огляду на викладене, колегія суддів доходить висновку, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), і підставою його незастосування є обставини, які визначені частиною другою статті 58 МК України, та якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частин дев`ятої, десятої статті 58 Митного кодексу України розрахунки згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності.

Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Згідно з частинами першою та другою статті 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Матеріалами справи встановлено, що надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товари та їх ціну, тому в сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових) та не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Так, за умовами зовнішньоекономічного контракту від 28.02.2023 №280223, укладеного між ТОВ "Тандем - 2002" та компанією "Misma GmbH", усі погодження щодо найменування імпортованого товару, його кількості, назви, загальної вартості, умов поставки, цін, визначаються сторонами контракту у окремій Специфікації, яка з дати її підписання складає невід`ємну частину контракту (а.с. 10-13).

До митного оформлення декларантом надавалася Специфікація №3 від 04.07.2023 до контракту №280223 від 28.02.2023 на поставку продавцем на користь покупця на умовах DAP Орлівщина, Україна, товарів на загальну суму 91910,00 Євро, а саме: 1) гідрохлорид виробництва Китай в кількості 1800 кг по ціні 15,15 Євро/кг, всього на суму 27270,00 Євро; 2) тіамін мононітрат виробництва Китай в кількості 1000 кг по ціні 14,05 Євро/кг, всього на суму 14050,00 Євро; 3) вітамін В12 (ціанокобаламін) кормова добавка в кількості 700 кг по ціні 13,90 Євро/кг, всього на суму 9730,00 Євро; 4) біотин 2% кормовий в кількості 3000 кг по ціні 4,30 Євро/кг, всього на суму 12900,00 Євро; 5) фолієва кислота кормова в кількості 600 кг по ціні 24,95 Євро/кг, всього на суму 14970,00 Євро; 6) вітамін К3 (МНБ 96%) в кількості 1000 кг по ціні 12,99 Євро/кг, всього на суму 12990,00 Євро (а.с. 19).

При цьому, зазначені у Специфікації №3 відомості щодо найменування, кількості та ціни, імпортованих товарів повністю відповідають відомостям, зазначеним у інвойсі від 05.07.2023 №RE23080, прайс-листі від 04.07.2023, товарно-транспортній накладній від 06.07.2023 №LS23080 та ЕМД №23UA61U3 від 14.07.2023, які також надавалися митному органу під час митного оформлення /а.с. 20-22, 57-66/.

Обґрунтовуючи розбіжності у наданих декларантом документах, митний орган, зокрема, посилається на те, що в копіях митної декларації країни відправлення MRN23DE58E9 від 07.07.2023, MRN23DE08М1 від 07.07.2023 та MRN23DE30М5 від 07.07.2023 відсутнє числове значення вартості товарів, що не підтверджує ціну товарів, заявлену в гр.22 МД 91910 євро.

Зі змісту декларацій країни відправлення MRN23DE58E9 від 07.07.2023, MRN23DE08М1 від 07.07.2023 та MRN23DE30М5 від 07.07.2023 встановлено, що останні містять посилання на рахунок-фактуру (Handelsrechnung) №RE23080, який, як зазначає відповідач, був наданий декларантом разом із митною декларацією та який підтверджує заявлений розмір митної вартості, зазначений у МД /а.с. 41-56, 59-60/.

Також у листі від 14.07.2023 №265, який направлявся митному органу, ТОВ "Тандем - 2002" пояснило, що подані декларації країни відправлення від 07.07.2023 №MRN23DE30M5 (тіамін мононітрат, країна походження Китай), від 07.07.2023 №MRN23DE08M1 (фолієва кислота, країна походження - Китай) є транзитними деклараціями, які були оформлені відповідно до чинного законодавства ЄС та містять інформацію про транзитну операцію, оскільки товар зберігався на митно-ліцензійному складі в Німеччині та не був розмитнений на території ЄС /а.с. 139/.

Стосовно посилань апелянта на те, що відповідно до Класифікатора документів, сертифікатів, дозволів та додаткової інформації, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 №1011, код документу 3014 (прайс-лист) передбачає, що даний документ повинен бути виданий виробником товару для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу, однак наданий декларантом прайс-лист містить цінову пропозицію продавця, а не виробника товару, колегія суддів зазначає наступне.

Так, до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 Митного кодексу України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-лист виробника, а й інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.

Вказана позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 28 лютого 2024 року у справі №815/1460/18.

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що прайс-лист не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів; прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців; жодним нормативним актом, в тому числі і міжнародним, не встановлено вимоги до форми та змісту прайс-листів, тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові 23 жовтня 2020 року по справі №810/690/17.

Крім того, судовим розглядом встановлено, що згідно з відомостями ЕМД за №23UA61U3 від 14.07.2023, наданої декларантом Волинській митниці при розмитнені товару, для товару:

- Порошкоподібна форма вітаміну В1: Thiamine mononitrate / Тіамін мононітрат 1000 кг в графі 14 "Додаткова інформація" міститься вказівка на сертифікат аналізу від 09.11.2021, який подано декларантом разом із митною декларацією, також в графі 34 митної декларації декларантом зазначено країну походження "CN" (Китай);

- Порошкоподібна форма вітаміну В9: Фолієва кислота кормова в графі 14 "Додаткова інформація" міститься вказівка на сертифікат аналізу від 26.02.2023, який подано декларантом (позивачем) разом із митною декларацією, також в графі 34 митної декларації декларантом зазначено країну походження "CN";

- Порошкоподібна форма вітаміну Н (D-біотин) на носії карбонаті кальцію Biotin 2% Feed Grade, Germany / Біотін 2% кормовий у кількості 3000 кг в графі 14 "Додаткова інформація" міститься вказівка на сертифікат аналізу від 15.03.2023, також в графі 34 митної декларації декларантом зазначено країну походження "DE" (Німеччина).

Учасниками справи не заперечується та обставина, що зазначені вище сертифікати аналізу від 09.11.2021, від 26.02.2023 та від 15.03.2023 надавались митному органу разом із митною декларацією та містять вичерпну інформацію про виробника /а.с. 31-36/.

Стосовно посилань апелянта на недоліки в оформленні CMR від 06.07.2023 №06072023 у частині відсутності в графі 22 автотранспортної накладної підпису відправника, колегія суддів зазначає наступне.

Міжнародне перевезення вантажів здійснюється відповідно до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19.05.1956), ратифікованої Законом України "Про приєднання України до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів" .

Суть прийняття Конвенції стандартизація умов, що регулюють договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, зокрема стосовно документів, які застосовуються під час такого перевезення та відповідальності перевізника.

Статтею 11 Конвенції передбачено, що для цілей митних та інших формальностей, які повинні бути здійснені до доставки вантажу, відправник додає до вантажної накладної необхідні документи або надає їх в розпорядження перевізника, і забезпечує його всією інформацією, якої він може потребувати.

Перевізник не зобов`язаний перевіряти вірність і адекватність цих документів та інформації. Відправник несе відповідальність перед перевізником за будь-які збитки, заподіяні відсутністю, недостатністю чи невірністю таких документів та інформації, за винятком випадків незаконних дій або недбалості перевізника.

При прийнятті вантажу відповідно до частини першої статті 8 Конвенції перевізник зобов`язаний перевірити: a) вірність записів, зроблених у вантажній накладній щодо числа вантажних місць, а також їх маркування та нумерації місць; b) зовнішній стан вантажу і його упаковки.

При цьому частиною першою статті 5 Конвенції передбачено, що вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна. Перший примірник передається відправнику, другий супроводжує вантаж, а третій залишається у перевізника.

Крім цього, статтею 6 Конвенції встановлено обов`язкові реквізити вантажної накладної (CMR), а саме: a) дата і місце складання вантажної накладної; b) ім`я та адреса відправника; c) ім`я та адреса перевізника; d) місце і дата прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки; e) ім`я та адреса одержувача; f) прийняте позначення характеру вантажу і спосіб його упакування та, у випадку перевезення небезпечних вантажів, їх загальновизнане позначення; g) кількість вантажних місць, їх спеціальне маркування і нумерація місць; h) вага вантажу брутто чи виражена в інших одиницях виміру кількість вантажу; i) платежі, пов`язані з перевезенням (провізна плата, додаткові платежі, митні збори, а також інші платежі, що стягуються з моменту укладання договору до доставки вантажу); j) інструкції, необхідні для виконання митних та інших формальностей; к) заява про те, що перевезення здійснюється, незалежно від будь-яких умов, згідно положень дійсної Конвенції.

У випадку потреби, вантажна накладна повинна також містити наступні дані: a) заява про те, що перевантаження забороняється; b) платежі, які відправник зобов`язується сплатити; c) сума платежу, що підлягає сплаті при доставці; d) декларована вартість вантажу і сума додаткової цінності його для відправника; e) інструкції відправника перевізнику відносно страхування вантажу; f) погоджений термін, протягом якого повинно бути виконано перевезення; g) перелік документів, переданих перевізнику.

У спірному випадку графа 22 CMR, про яку зазначає митний орган, як на недолік в оформленні через відсутність у ній підпису і печатки відправника, містить надруковані реквізити відправника, що дають змогу його ідентифікувати та не суперечить вимогам Конвенції.

Крім того, наявність/відсутність окремих не обов`язкових реквізитів у CMR не впливає на підтвердження числових значень складових митної вартості товарів, оскільки недоліків щодо кількісних та якісних характеристик товару, указаного у вантажній накладній, митним органом не виявлено.

Виходячи з наведеного, оскільки підписи та печатки сторін не є обов`язковими реквізитами вантажної накладної, вони можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника та перевізника, якщо це допускається законодавством країни, у якій складена така накладна, колегія суддів вважає вірними висновки суду першої інстанції про безпідставність доводів митного органу.

Водночас, згідно з пунктами 6.1, 6.2 контракту від 28.02.2023 №280223 розрахунки за товар, що постачається по цьому контракту, проводяться шляхом прямого банківського переказу на розрахунковий рахунок продавця. 100% вартості товару покупець сплачує протягом 45 днів з дати відвантаження. Валюта контракту та валюта платежу Євро.

Отже, декларантом під час митного оформлення імпортованого товару на підтвердження його вартості подавалось платіжне доручення №49 від 08.05.2023, яке містить відомості про сплачену декларантом вартість схожих товарів, що розмитнювалась декларантом у попередніх періодах /а.с. 132 зі звороту/.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товару митний орган послався на те, що на платіжному дорученні в іноземній валюті №49 від 08.05.2023 відсутні будь-які відмітки банку, що не дає змоги визначити чи була здійснена дана господарська операція.

З матеріалів справи встановлено, що позивачем надано копію зазначеного платіжного доручення в іноземній валюті № 49 від 08.05.2023 з відмітками банку /а.с. 164 зі звороту/.

Твердження митниці щодо порушення позивачем строків оплати вартості імпортованого товару за контрактом від 28.02.2023 №280223 (45 днів з дати відвантаження) є безпідставними, оскільки за приписами статті 254 Цивільного кодексу України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Оскільки останній день 45-денного строку оплати товару у спірному випадку припав на вихідний день 20.08.2023, то днем закінчення такого 45-денного строку є 21.08.2023, це і є день оплати позивачем вартості за поставлений товар, що підтверджується платіжною інструкцією від 21.08.2023 №96 /а.с. 165/.

Отже, у цій справі позивач не допускав порушення строку оплати за імпортований товар.

Позивачем на адресу митниці в межах 80-денного терміну, як того вимагає частина восьма статті 55 МК України, надіслано платіжне доручення №96 від 21.08.2023 на суму 91910 Євро з відповідними відмітками банку /а.с. 165/.

Відповідно до правової позиції Верховного суду, висловленої у постанові від 11.04.2018 у справі №804/4680/16, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим, відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

З огляду на викладене вище, декларантом при митному оформленні імпортованих товарів до митного органу надані належні документи, які містили повну інформацію щодо вартості товарів.

Отже, умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості.

Відповідно до Митного кодексу України у рішенні про коригування митної вартості має зазначатися послідовність застосування методів визначення митної вартості та обґрунтованих причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

У постанові від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.001625 Верховний Суд зазначив, що загальні посилання на норми МК України, зроблені без конкретизації підстав щодо причин незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості, не можуть вважатися достатніми доводами обґрунтованості прийнятих суб`єктом владних повноважень рішень.

Натомість, у самому рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган зазначає формальні фрази, які стосуються методів митної вартості товарів, але не конкретизує детальні причини та недоліки, через які той чи інший метод не застосувався.

Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного суду від 20 березня 2024 року у справі № 560/1919/23.

З урахуванням наведеного, відповідачем у порушення частини третьої статті 53 МК України не доведено, що подані документи для підтвердження митної вартості оцінюваних товарів містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Механізм застосування резервного методу визначення митної вартості врегульовано статтею 64 Митного кодексу України.

За приписами цієї статті у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Митна вартість імпортних товарів не визначається згідно із положеннями цієї статті на підставі: 1) ціни товарів українського походження на внутрішньому ринку України; 2) системи, яка передбачає прийняття для митних цілей вищої з двох альтернативних вартостей; 3) ціни товарів на внутрішньому ринку країни-експортера; 4) вартості виробництва, іншої, ніж обчислена вартість, визначена для ідентичних або подібних (аналогічних) товарів відповідно до положень статті 63 цього Кодексу; 5) ціни товарів, що поставляються з країни-експортера до третіх країн; 6) мінімальної митної вартості; 7) довільної чи фіктивної вартості.

У разі якщо ця стаття застосовується митним органом, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Так, матеріалами справи встановлено, що згідно з ЕМД №23UA61U3 від 14.07.2023 /а.с. 20-22/ на умовах DAP Орлівщина, Україна, імпортований товар, зокрема:

2) порошкоподібна форма вітаміну В1: Thiamine Mononitrate / Тіамін Мононітрат - 1000 кг. Діюча речовина: вітамін В1 (Thiamine Mononitrate) - 99,5%. Номер партії: Y6 /40 картонів по 25 кг. Використовується для збагачення кормів та преміксів для всіх видів тварин вітаміном В1. Виробник - Huazhong Pharmaceutical Co.Ltd. Торговельна марка - Huazhong. Країна виробництва - CN. Упаковка в картонних коробках на палетах, місць 2, СТ/40 8А/2/1, 3.0. Всього на суму 14050,00 Євро;

4) порошкоподібна форма вітаміну Н (D-біотин) на носії карбонаті кальцію - Biotin 2% Feed Grade / Біотин 2% кормовий - 3000 кг. Вміст діючої речовини - 2%. Використовують для збагачення кормів та преміксів для свійських тварин вітаміном Н. Без додавання цукрів, глюкози, мальтодекстрину, крохмалю, молочних продуктів. Не є самостійним продуктом для годівлі. Номер партії: 600240288, / 120 картонів по 25 кг/. Виробник - Miavit. Країна виробництва - DЕ. Місць 3, 8А/3/1, СТ/120, 3.0. Всього на суму 12900,00 Євро;

5) порошкоподібна форма вітаміну В9: Folic Acid feed grade / Фолієва кислота кормова - 600 кг. Вміст фолієвої кислоти - 98,0%. Використовується для збагачення комбікормів та преміксів для сільськогосподарських тварин та птиці вітаміном В9 /24 картонних мішків по 25 кг/. Номер партії: FA23022041. Виробник JLANGXI TIANXIN PHARMACEUTICAL CO, LTD. Торговельна марка - TIANXIN. Країна виробництва - СN. Місць 1, 8А/1/1, СТ/24, 3.0. Всього на суму 14970,00 Євро.

Водночас, згідно з ЕМД №UA100060/2023/414577 від 27.06.2023 імпортований товар органічна хімічна сполука вітамін В1 у вигляді кристалічного порошку у пакетах поліетиленових для фармацевтичного застосування. Thjamine Hydrochloride/Тіаміна гідрохлорид (вітамін В1 НСL). Діюча речовина не менше 99,5%. ЕР стандарт 1000 кг. Номер САS: 67-03-8. Торговельна марка: немає даних. Країна виробництва: CN. Виробник: Huazhong Pharmaceutical Co.Ltd. Вартість 17,766701 дол. США/кг. Умови поставки FOB /а.с. 142/.

Відповідно до ЕМД №UA205140/2023/023545 від 27.03.2023 /а.с. 142-143/ імпортовані товари:

1) порошкоподібна форма вітаміну Н (D-біотин) на носії карбонаті кальцію - Biotin 2% Feed Grade / Біотин 2% кормовий - 3000 кг. Вміст діючої речовини - 2%. Використовують для збагачення кормів та преміксів для свійських тварин вітаміном Н. Без додавання цукрів, глюкози, мальтодекстрину, крохмалю, молочних продуктів. Не є самостійним продуктом для годівлі. Номер партії: 600240288, /120 картонів по 25 кг/. Виробник - Miavit. Країна виробництва - DЕ. Вартість 4,7 Євро/кг. Умови поставки СРТ;

2) порошкоподібна форма вітаміну В9: Folic Acid feed grade 100 грн. Вміст фолієвої кислоти 97,7%. Використовується для збагачення комбікормів та преміксів для сільськогосподарських тварин та птиці вітаміном В9 /4 картонних мішків по 25 кг/. Номер партії: FA22112048. Виробник JLANGXI TIANXIN PHARMACEUTICAL CO, LTD. Торговельна марка - TIANXIN. Країна виробництва - СN. Вартість 27,500001 Євро/кг. Умови поставки СРТ.

Тобто, наведене вище свідчить про різні як умови поставок товарів (стосується усіх товарів, в одному випадку умови поставки DAP в інших - FOB та СРТ), так і обсяги партій товарів (стосується лише товару порошкоподібна форма вітаміну В9: Folic Acid feed grade, в одному випадку 600 кг, в іншому випадку 100 кг), валюти поставки та найменування товарів (стосується лише товару порошкоподібна форма вітаміну В1, в одному випадку Євро, в іншому дол. США).

При цьому, доказів коригування митної вартості імпортованого позивачем товару з урахуванням вищенаведеного відповідачем не надано.

Отже, спірне рішення про коригування митної вартості не містить обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом та фактів, які вплинули на таке коригування.

Верховний Суд у постановах від 09.09.2020 у справі №400/3133/18, від 08.02.2019 у справі №825/648/17 зазначав, що Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, передбачають, що графа 33 рішення про коригування митної вартості товарів "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" має містити, окрім зазначення номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, також пояснення щодо зроблених коригувань, зважаючи на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови та докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Враховуючи вищенаведені обставини, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про недоведеність митним органом неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем з ЕМД №23UA61U3 від 14.07.2023 документів та наведених у ній відомостей для визначення митної вартості товарів за основним методом; наявності встановлених МК України обмежень для застосування першого методу та обставин, зазначених у частині шостій статті 54 МК України, для відмови у митному оформленні товару за першим методом, також і підстав для використання резервного методу визначення митної вартості товару при недоведеності неможливості її визначення за основним.

З огляду на викладене, надані декларантом до митного органу документи є достатніми для визначення митної вартості товару за основним методом, у зв`язку із чим суд дійшов висновку щодо наявності підстав для визнання протиправним та скасування рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2023/000489/2 від 14.07.2023.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправною та скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002714 від 14.07.2023, то остання є похідною від рішення про коригування митної вартості.

Таким чином, картка відмови у прийнятті митної декларації та у митному оформленні (випуску) товарів є документом, що формалізує негативне для декларанта рішення посадової особи митного органу про завершення процедури декларування товарів, заявлених до митного оформлення на підставі конкретної митної декларації.

Стаття 24 МК України гарантує кожній особі право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів митних органів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.

Колегією суддів встановлено, що картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/002714 від 14.07.2023 вмотивована прийнятим митним органом рішенням про коригування митної вартості №UA205140/2023/000489/2 від 14.07.2023, правомірність якого відповідачем не доведено під час розгляду цієї справи.

Отже, оскаржена картка відмови також є протиправною та підлягає скасуванню.

Колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Волинської митниці - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 13.05.2024 по справі № 440/17091/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова Л.В. Курило