Справа № 240/15250/24
Суддя: Приходько Оксана Григорівна
Дата ухвалення: 2024-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/15250/24

категорія 102020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Приходько О.Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства "Ліси України" про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Державного підприємства "Ліси України", в якому просить суд:

- визнати протиправною відповідь Державного підприємства "Ліси України" на запит ОСОБА_1 від 05.08.2024 "05.08.24 ДПЛУ запит звіт ФКлГ", яка викладена в листі від 09.08.2024 № 5350/19-2024;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у місті Києві розглянути запит на інформацію ОСОБА_1 від 05.08.2024 "05.08.24 ДПЛУ запит звіт ФКлГ" згідно з нормами Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з таких підстав.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно з нормами частини першої статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Тобто предметом оскарження до адміністративного суду у розумінні частини першої статті 5 КАС України можуть бути рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а позовні вимоги про зобов`язання вказаного суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії є способом поновлення порушених прав позивача, які мають бути похідними від основної вимоги про визнання протиправним відповідного рішення, дій чи бездіяльності відповідача.

У позовній заяві ОСОБА_1 визначено одного відповідача - Державне підприємство "Ліси України", однак позовні вимоги скеровано до Державного підприємства "Ліси України", а також Головного управління Національної поліції у місті Києві.

Зважаючи на це, позивачу необхідно уточнити склад учасників справи та визначитись щодо змісту позовних вимог.

Також, у позовній заяві ОСОБА_1 вказує третьою особою й зазначає, що Громадська організація "Проти придурків та ідіотів" звертається до суду як співавтор позовної заяви та прийматиме участь на стороні позивача. При цьому позивач обґрунтовує таку участь посилаючись на частину першу статті 53 КАС України й додаючи витяг із Статуту цієї громадської організації.

Вирішуючи питання щодо участі Громадської організації "Проти придурків та ідіотів" у цій справі суд звертає увагу на таке.

Відповідно до частини першої статті 53 КАС України у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Особливості правового статусу громадських організацій, що звертаються до суду в інтересах своїх членів аналізувалися Верховним Судом у справі № 815/219/17. У постанові від 14.03.2018 Верховний Суд дійшов такого висновку:

« 32. Громадські організації є організаційно-правовою формою діяльності людей, які об`єднуються для спільного здійснення та захисту своїх прав, свобод та інтересів, які відображаються у статуті громадської організації у вигляді мети та напрямів її діяльності. Таким чином, діяльність громадських організацій не можна розглядати абстрактно, без зв`язку з її метою та правами людей (її членів), що об`єдналися. Створюючи громадську організацію або вступаючи до неї, її члени об`єднуються на визначених статутом умовах для спільної реалізації своїх прав.

Отже, вирішуючи питання щодо права громадських організацій на звернення до суду в інтересах інших осіб, суди повинні з`ясувати: статус громадської організації та її засновників, їх безпосередню заінтересованість у вирішенні питання, що є предметом позову; мету громадської організації та її безпосередній зв`язок з предметом позову; інтереси яких саме осіб є предметом судового захисту; чи зверталися ці особи за захистом своїх прав до громадської організації; добросовісність дій громадської організації, що звертається до суду.

Водночас, у позовній заяві вказано у статусі «позивача» та її підписанта - ОСОБА_1 , а статус громадської організації визначено як «третю особу», яка, як вказує позивач, є співавтором позовної заяви та прийматиме участь на стороні позивача.

Тому суд роз`яснює, що нормами КАС України не передбачено співавторства позовної заяви, натомість статтею 49 КАС України регламентовано участь у справі третіх осіб, які можуть заявляти як самостійні вимоги на предмет спору, так і не висувати таких вимог.

Так, відповідно до частини другої статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (частина четверта статті 49 КАС України).

До позовної заяви позивач додав витяг із Статуту Громадської організації "Проти придурків та ідіотів", згідно із підпунктом 2.1. пункту 2 якого метою створення та діяльності «Організації» є захист та поновлення порушених прав та інтересів членів організації, активна громадська позиція щодо дотримання правил здорового ґлузду у законотворчому процесі, посадовими особами державної влади та місцевого самоврядування, судів та правоохоронних органів, засобів масової інформації та в повсякденному житті.

Також позивач долучив до позову заяву (про вступ у справу організації, якій згідно з законом надано таке право), а також адресовану громадській організації заяву ОСОБА_1 про вступ у справу на стороні апелянта, у яких йдеться про безпідставність ігнорування, як він зазначає, його права на інформацію, визначеного Конституцією та Законами України, та що це суперечить здоровому ґлузду.

Тож обґрунтування яким чином рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки та яких підставах належить залучити до участі у справі третьою особою Громадську організацію "Проти придурків та ідіотів" наведені абстрактно та не розкривають заінтересованості Громадської організації "Проти придурків та ідіотів" у вирішенні питання, що є предметом позову, а мета та завдання цієї організації згідно із її Статутом не дозволяють встановити безпосередній зв`язок з предметом спору у цій справі.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки саме на етапі відкриття провадження у справі, крім іншого, має бути з`ясовано і питання правильності обрання позивачем способу захисту порушеного права, і питання кола учасників справи, позовну заяву слід залишити без руху як таку, що не відповідає вимогам статті 160 КАС України, надавши позивачу строку у десять днів для усунення її недоліків шляхом подання до суду уточненої позовної заяви (та її копій з додатками відповідно до кількості учасників справи) із визначенням суб`єктного складу учасників справи та позовних вимог до кожного відповідача, а також із зазначенням належних підстав щодо залучення до участі у справі третьої особи.

Керуючись статтями 49, 160, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява буде повернута позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.Г. Приходько