Справа № 600/6484/23-а
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 600/6484/23-а

провадження № К/990/3736/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Мацедонської В. Е., Уханенка С. А.

розглянув у порядку письмового провадження в касаційній інстанції справу

за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, за участю третьої особи - Ізовітової Лідії Павлівни, про визнання протиправними і скасування рішення, провадження в якій відкрито

за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Гудими Вікторії Сергіївни на ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року, постановлену у складі головуючого судді Боднарюка О. В., та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2024 року, прийнятої у складі колегії суддів: головуючого - Капустинського М. М., суддів: Ватаманюка Р. В., Сапальової Т. В.

І. Обставини справи

1. У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області (далі - КДКА Чернівецької області), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА), за участю третьої особи - ОСОБА_2 , в якому просить:

1.1. визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року №160 про позбавлення ОСОБА_1 права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України;

1.2. визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА від 31 серпня 2023 року № VIII-011/2023 про залишення скарги адвоката Черезова І. Ю. без задоволення, а рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області №160 від 08 травня 2023 року без змін.

2. Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 04 жовтня 2023 року провадження у цій справі та відкрито, вирішено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

3. Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до КДКА Чернівецької області, ВКДКА, за участю третьої особи - ОСОБА_2 , про визнання протиправними і скасування рішення, в частині позовних вимог щодо оскарження рішення дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 залишено без руху з підстав частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку з пропуском строку звернення до адміністративного суду в указаній частині позовних вимог.

4. На виконання вимог ухвали суду позивачем подано до суду клопотання про поновлення строку для звернення до суду, в обґрунтування якого вказав, що позивач, реалізуючи право, передбачене частиною другою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», скористався досудовим порядком вирішення спору, а саме звернувся у 30-денний строк зі скаргою на рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 до ВКДКА.

Таким чином, на думку позивача, він звернувся до суду про оскарження рішення КДКА, яке було переглянуто ВКДКА в межах «адміністративної процедури оскарження», передбаченої статтею 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

5. Чернівецький окружний адміністративний суд ухвалою від 31 жовтня 2023 року, залишеною без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2024 року, позовну заяву залишив без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправним та скасування рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 без поважних причин та недоведенням поважних причин пропуску цього строку.

ІІ. Провадження в суді касаційної інстанції

6. Представник позивача - адвокат Гудима В. С., вважаючи судові рішення такими, що ухвалені з порушенням вимог процесуального закону, подала касаційну скаргу.

7. У касаційній скарзі автор просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Така позиція ґрунтується на тому, що суди першої та апеляційної інстанцій проігнорували доводи позивача та не надали їм належної оцінки, неповно встановили обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, що є порушенням норм процесуального права.

На обґрунтування касаційної скарги, серед іншого, вказує на приписи частини четвертої статті 122 КАС України, яка передбачає тримісячний строк звернення до адміністративного суду, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень, в межах досудового порядку вирішення спору.

Стверджує, що частиною другою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено право досудового порядку вирішення спору, яким позивач скористався, а відтак не пропущено строк звернення до суду.

8. Верховний Суд ухвалою від 19 лютого 2024 року відкрив касаційне провадження з підстав, передбачених частиною другою, пунктом 4 частини четвертої статті 328 КАС України.

9. Представник ВКДКА подав відзив на касаційну скаргу, в якому, наполягаючи на безпідставності останньої, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

ІІІ. Релевантні джерела права й акти їх застосування

10. Завданням адміністративного судочинства у силу частини першої статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

11. Відповідно до частин першої - четвертої статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

12. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

13. Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

14. Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

15. Приписами частини другої статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

16. Згідно з частиною п`ятою 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

17. Статтею 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

18. Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

19. Відповідно до статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

20. Частиною тринадцятою статті 171 КАС України передбачено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

21. За змістом пункту 7 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

ІV. Позиція Верховного Суду

22. Спірним у цій справі є виключно питання дотримання позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160.

23. Так, процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

24. Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

25. З аналізу положень статей 123, 171 КАС України висновується, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

26. Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

27. Закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

28. До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

29. Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

30. У справі, що розглядається, суд першої інстанції, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовна заява в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 подано без додержання вимог, викладених у статті 161 КАС України, постановив ухвалу про залишення позову в указаній частині без руху, надавши строк для усунення недоліків.

31. У доводах клопотання про поновлення строку для звернення до суду позивач вказав, що реалізуючи право, передбачене частиною другою статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», він скористався досудовим порядком вирішення спору шляхом звернення у 30-денний строк зі скаргою на рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 до ВКДКА.

32. Своєю чергою, суд першої інстанції, з позицією якого погодився й апеляційний суд, постановляючи ухвалу про залишення позовних вимог в частині оскарження рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160 до ВКДКА, дійшов висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду.

33. Так, установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

34. Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, що підтверджені належними доказами.

35. Зі змісту наведених правових норм убачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи належить він поновленню.

36. Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, що вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

37. Для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність та непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

38. Як в суді першої інстанції, так і в обґрунтуваннях апеляційної та касаційної скарг, позивач вказав на те, що він подав скаргу до ВКДКА про перегляд рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160, тобто скористався встановленим частиною четвертою статті 122 КАС України «досудовим порядком вирішення спору», а відтак позивач вважає, що не пропустив строк у тридцять днів щодо оскарження рішення КДКА Чернівецької області від 08 травня 2023 року № 160.

39. Так, частиною четвертою статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

40. Статтею 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено порядок оскарження рішення у дисциплінарній справі, відповідно до частини першої якої адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

41. Отже, з аналізу наведеної правової норми висновується, що «право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів або до суду, або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури» розкривається через сполучник «або», надаючи, як зазначено у постанові Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі № 640/3026/19, «альтернативу оскарження» - чи до суду, чи до ВКДКА, без звернення до суду, що і може вважатися досудовим врегулюванням спору.

42. При цьому приписами частини сьомої статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» обумовлено, що рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

43. У справі, що розглядається, оскаржуване рішення КДКА Чернівецької області № 160 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності ухвалено 08 травня 2023 року. До суду з позовною заявою позивач звернувся 29 вересня 2023 року.

44. Водночас позивач звернувся до суду про оскарження рішення КДКА, яке було переглянуто ВКДКА в рамках «адміністративної процедури оскарження», передбаченої статтею 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

45. З урахуванням зазначеного, судами попередніх інстанцій не могло бути застосовано до спірних правовідносин положення частини четвертої статті 122 КАС України.

46. Рішення ВКДКА може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття, що встановлено частиною сьомою статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», яка є спеціальною нормою стосовно приписів частини четвертої статті 122 КАС України.

47. Таким чином, позивач не був позбавлений права на оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА, але лише шляхом оскарження рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА.

48. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 06 жовтня 2022 року у справі № 640/17351/19.

49. Зважаючи на викладене, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка з дотриманням норм процесуального права.

50. Доводи ж касаційної скарги не спростовують висновки судів попередніх інстанцій.

51. Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

ІV. Судові витрати

52. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд

по с т а н о в и в:

1. Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Гудими Вікторії Сергіївни залишити без задоволення.

2. Ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 листопада 2023 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 09 січня 2024 року у справі № 600/6484/23-а залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді В. Е. Мацедонська

С. А. Уханенко