Справа № 200/3137/24
Суддя: Льговська Ю.М.
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 серпня 2024 року Справа №200/3137/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Льговська Ю.М., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (, місцезнаходження: пл. Соборна, буд. 3, м. Слов`янськ, Донецька область, 84122) про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

21 травня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про:

визнання протиправними дій відповідача щодо перерахунку позивачеві пенсійного забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30 серпня 2017 року № 704, а саме зменшення пенсійного забезпечення з 80 % на 70% сум грошового забезпечення;

зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити позивачеві пенсійне забезпечення в розмірі 80 % сум грошового забезпечення з урахуванням постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» від 21 лютого 2018 року № 103 (50%, 75%, і 100% підвищення пенсії), починаючи з 01 січня 2018 року;

визнання протиправними дій відповідача щодо нарахування позивачеві пенсії з урахуванням індексації згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» від 24 лютого 2023 року № 168 та постанови Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» від 23 березня 2024 року № 185, обмеживши індексацію пенсії розміром 1 500 грн;

зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити позивачеві пенсійне забезпечення з урахуванням індексації за 01 березня 2022 року, 01 березня 2023 року та 01 березня 2024 року на основі пенсійного забезпечення у розмірі 80 % сум грошового забезпечення та без обмеження максимального розміру пенсії пунктом 10 постанови Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році» від 24 лютого 2023 року № 168 та пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2024 році» від 23 березня 2024 року № 185 за 01 березня 2023 рік та 01 березня 2024 рік відповідно з урахуванням раніше виплачених сум;

зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачеві компенсацію втрати частини доходів відповідно до Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159, за весь період прострочення, починаючи з лютого 2018 року до дня фактичної виплати заборгованості.

Крім того, позивач просить стягнути з відповідача понесені судові витрати: судовий збір у розмірі 4 844, 80 грн та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 36 000 грн.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року позовну заяву повернуто позивачеві на підставі пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 27 червня 2024 року скасовано ухвалу суду від 27 травня 2024 року, справу № 200/3137/24 повернуто до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За приписами частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною третьою статті 161 КАС України регламентовано, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати згідно з частиною другої статті 132 КАС України встановлюються законом.

Згідно з абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI передбачено, що ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 частини першої статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада 2023 року № 3460-ІХ з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено у розмірі 3 028 грн.

Таким чином, за кожну самостійну вимогу немайнового характеру сплаті підлягає судовий збір в розмірі 1211, 20 грн.

На підставі частини третьої статті 4 № 3674-VI суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Судом встановлено, що позивачем заявлено три самостійні немайнові вимоги.

До позовної заяви позивачем додано квитанції про сплату судового збору від 18 травня 2023 року № 137 на суму 2 048, 10 грн, від 17 травня 2023 року № 65 на саму 2 147, 20 грн та від 17 травня 2023 року № 64 на суму 3 703, 70 грн.

За відомостями комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що ці самі квитанції про сплату судового збору додавалися позивачем до позову у справі № 200/2564/23, провадження в якій було відкрито, проте ухвалою суду від 03 серпня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду за заявою представника позивача.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 7 Закону № 3674-VI сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Отже, позивач не може повторно надавати суду вказані квитанції як доказ слати судового збору.

Тому цей недолік підлягає усуненню шляхом надання доказів сплати судового збору в розмірі 2 906, 88 грн за наступними реквізитами: отримувач коштів Слов`янське УК/м.Слов`янськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37967785, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, номер рахунку (IBAN) UA 4005658, код класифікації доходів бюджету22030101, призначення платежу*; 101;_(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податківфізичної особи (завжди має 10 цифр); Судовий збір, за позовом _(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд, або надання суду доказів на підтвердження незадовільного майнового стану.

При перевірці дотримання строку звернення до суду з вимогою про обмеження індексації пенсії розміром 1 500 грн суд виходить з наступного.

Частиною шостою статті 161 КАС України регламентовано, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом абзацу 1 частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При аналізі та застосуванні наведених норм суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19, згідно з якою початок перебігу строку у справах щодо захисту соціальних прав визначається з часу, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Крім того, Верховним Судом зазначено, що посилання на положення статті 87 Закону № 1788-ХІІ та статті 46 Закону № 1058-IV є безпідставним, оскільки за змістом наведених норм строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій, в спірних же правовідносинах суми пенсії не були нараховані пенсійним органом.

Також у цій справі не підлягають застосуванню приписи частини третьої статті 51 Закону № 2262-ХІІ, оскільки позовні вимоги не стосуються перерахунку пенсії у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством.

Зі змісту позовних вимог суд вбачає, що датою порушення прав позивача є 01 березня 2022 року та 01 березня 2023 року, а до суду позивач звернувся лише 21 травня 2024 року, тобто з пропуском шестимісячного строку, встановленого для звернення до адміністративного суду.

Позивачеві недостатньо формально послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду.

В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Вказаний недолік позовної заяви підлягає усуненню позивачем шляхом надання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

Крім того, відповідно до пунктів 5, 8 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За змістом частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На виконання вищезазначених норм позивачеві з огляду на останню правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 02 квітня 2024 року у справі № 560/8194/20, та в обґрунтування вимог про стягнення компенсації втрати частини грошових доходів потрібно надати докази виплати заборгованості з пенсії.

У постанові від 02 квітня 2024 року у справі № 560/8194/20 Верховний Суд зазначив, що нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати зокрема і пенсії, проводиться у чітко визначений Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІІІ строк - у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати.

Отже, позовна заява не відповідає пунктам 5, 8 частини п`ятої статті 160, частині четвертої статті 161 КАС України.

А тому цей недолік підлягає усуненню шляхом зазначення позивачем доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; надання цих доказів, а у разі їх відсутності у позивача - зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою.

Частиною першої статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України, вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

Керуючись статями 160, 161, 169, 248 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення певних дій залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Донецького окружного адміністративного суду надання доказів сплати судового збору в розмірі 2 906, 88 грн; обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску; доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Роз`яснити позивачеві, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява буде йому повернута.

Повідомлення учасників справи здійснюється через електронну пошту, у тому числі неофіційну, виходячи з презумпції обізнаності (особа, яка, звертаючись до суду, в заяві, або по суті справи, або в заяві з процесуальних питань вказала свою електронну пошту, яка не є офіційною, погоджується на отримання повідомлення саме на цю електронну пошту і має цікавитись, чи отримала лист, чи ні), або через систему «Електронний суд».

Учасник судового процесу, який не має електронного кабінету, повинен виконати вимоги частини другої статті 129 КАС України та за допомогою електронної пошти (телефону) негайно підтвердити суду про отримання судового повідомлення.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю.М. Льговська