Справа № 520/7549/24
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2024-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

13 серпня 2024 року № 520/7549/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кухар М.Д. розглянувши у порядку скороченого провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13,м. Харків,Харківська обл., Харківський р-н,61002, ) про скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив суд:

-скасувати наказ ГУНП в Харківській області №627 від 08.03.2024 про призначення та проведення службового розслідування відносно оперуповноваженого СКП відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1

Ухвалою від 27.03.2024 відкрито спрощене провадження по справі.

Ухвалою суду від 20.05.2024 року прийнято до провадження судді Кухар М.Д.

Суддя Кухар М.Д. з 19.06.2024 по 21.06.2024 та з 04.07.2024 по 05.07.2024 перебувала у відрядженні, з 08.07.2024 по 02.08.2024 перебувала у щорічній відпустці.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що на підставі наказу ГУНП в Харківській області №627 від 08.03.2024 відносно оперуповноваженого СКП відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначено та проводиться службове розслідування.

В мотивувальній частині вказаного наказу у якості підстав для призначення та проведення службового розслідування зазначено, що 08.03.2024 до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка начальника УГІ ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 від 08.03.2024 за вихідним №473/119-15/01- 2024 про те, що 07.03.2024 о 23.00 поліцейськими УПП в Харківській області на 19 км автошляху М-18 (Харків Сімферополь Алушта Ялта) в смт Високий Харківського району Харківської області був зупинений автомобіль «CHEVROLET LACETTI», н.з. НОМЕР_2 , під керуванням оперуповноваженого СКП відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який був не пристебнутий пасками безпеки та рухався у період дії комендантської години.

Під час перевірки поліцейськими УПП документів, які надають право керувати транспортним засобом, у лейтенанта поліції ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння останній у встановленому законом порядку відмовився.

Відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД №899086 за ч.1 ст.13, КУпАП та винесено постанову серії ЕНА №1611149 за ч.5 ст.121 КУпАП.

Зазначене, згідно із мотивувальною частиною наказу, свідчить про наявність в діях оперуповноваженого СКП відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.

Тобто, відповідно до мотивувальної частини наказу ГУНП в Харківській області №627 від 08.03.2024 можна дійти висновку, що підставами для призначення та проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 є: перше: складення відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП, друге: винесення відносно ОСОБА_1 постанови про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.121 КУпАП. Із наказом про призначення та проведення службового розслідування №627 від 08.03.2024 ОСОБА_1 під підпис ознайомлений 18.03.2024 та в той же день отримав його копію.

Вказаний наказ ОСОБА_1 вважає незаконним, протиправним, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку вищенаведеному, суд вказує наступне.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону «Про Національну поліцію» № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII) поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIIІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Закон № 2337-VIIІ). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

У відповідності до ч. 2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту).

Згідно ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною 2 статті 14 Закону № 2337-VIII передбачено проведення службового розслідування, під яким, відповідно до частини 1 статті 14 цього ж закону, розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ від 07.11.2018 № 893 (далі по тексту Наказ № 893 ) Розділом ІІ Наказу № 893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 3 розділу ІІ Наказу № 893 службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Таким чином, доповідна записка УГІ ГУНП в Харківській області від 08.03.2024 № 473/119-15/01-2024 за фактом можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим СКП відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 і послугувала підставою для призначення службового розслідування.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідно до інформації, що містилась в доповідній записці вбачається, що 08.03.2024 до чергової частини УОАЗОР ГУНП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України надійшла інформація про складання адміністративних матеріалів відносно оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділу поліції № 3 Харківського РУП № 1 лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Попередньо встановлено, що 07.03.2024 о 23:00 поліцейськими УПП в Харківській області на 19 км автошляху М-18 (Харків-Сімферополь-Алушта- Ялта) в смт. Високий Харківського району Харківської області був зупинений автомобіль «CHEVROLET LACETTI», н.з. НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_1 , який був не пристебнутий пасками безпеки та рухався у період дії комендантської години.

Під час перевірки поліцейськими УПП документів, які надають право керування транспортним засобом, у ОСОБА_1 були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 у встановленому законом порядку відмовився.

Відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 899086 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову серії ЕНА № 1611149 за ч. 5 ст. 121 КУпАП.

Під час складання адміністративних матеріалів ОСОБА_1 приховав інформацію, що він є діючим поліцейським.

Вказаний факт поліцейськими УПП був встановлений під час опрацювання адміністративних матеріалів о 02:00, про що було повідомлено до ГУНП в Харківській області. З метою встановлення наявності або відсутності дисциплінарного проступку в діях або бездіяльності лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також повного з`ясування всіх обставин події, начальник УГІ ГУНП в Харківській області полковник поліції ОСОБА_3 звернувся до керівника ГУНП в Харківській області з доповідною запискою щодо надання дозволу на проведення службового розслідування.

Ознайомившись зі змістом доповідної записки, керівником надано вказівку УГІ ГУНП в Харківській області для організації проведення службового розслідування, що підтверджується резолюцією керівника.

За правилами п.3 розділу І Наказу № 893 дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Згідно з п.10 розділу І Наказу № 893 забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Судом встановлено, що 08.03.2024 Головним управління Національної поліції в Харківській області було видано наказ № 627 «Про призначення та проведення службового розслідування» і створено Дисциплінарну комісію у складі чотирьох осіб: голови комісії заступника начальника ВП УГІ ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_4 та членів комісії: старшого інспектора з ОД ВП УГІ ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_5 , т.в.о. інспектора ВСР УГІ ГУНП в Харківській області рядового поліції Леонової О.О. та старшого оперуповноваженого Харківського управління ДВБ НП України майора поліції ОСОБА_6 .

Таким чином, суд приходить до висновку, у спірних правовідносинах під час створення Дисциплінарної комісії було дотримано критерій чисельності осіб та критерій неупередженості, службове розслідування було призначено.

Відповідно до п. 3 розділу ІІ наказу МВС України № 893, службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Як вбачається з матеріалів службового розслідування, службове розслідування розпочалось через надходження інформації до ЧЧ УОАЗОР ГУНП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України, а не через надходження до органу поліції матеріалів вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Також підтвердженням того, що дисциплінарною комісією наказ ГУНП в Харківській області від 08.03.2024 № 627 «Про призначення та проведення службового розслідування» виданий з дотриманням вимог наказу МВС України № 893, а не з порушенням вимог даного наказу, як зазначає позивач, є те, що матеріали адміністративного правопорушення, що були складенні у відношенні ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 121 та ч. 1 ст. 130 КУпАП, відповідно до ст. 221 КУпАП розглядаються в суді, а не в ГУНП в Харківській області.

Відповідно до ст. 15 Кодексу України про адміністративні правопорушення військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти під час проходження зборів, а також особи начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України, служби цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами.

За порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, санітарних норм, правил полювання, рибальства та охорони рибних запасів, митних правил, вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, невиконання термінового заборонного припису або неповідомлення про місце свого тимчасового перебування у разі винесення термінового заборонного припису, порушення тиші в громадських місцях, неправомірне використання державного майна, незаконне зберігання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, невжиття заходів щодо окремої ухвали суду, ухилення від виконання законних вимог прокурора, порушення законодавства про державну таємницю, порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, зазначені особи несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

До зазначених осіб не може бути застосовано громадські роботи, виправні роботи, адміністративний арешт. У разі притягнення таких осіб до відповідальності за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі направлення особи, яка вчинила таке насильство, на проходження програми для осіб, які вчинили домашнє насильство чи насильство за ознакою статі, здійснюється на загальних підставах.

Інші, крім зазначених у частині першій цієї статті, особи, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів або спеціальних положень про дисципліну, у випадках, прямо передбачених ними, несуть за вчинення адміністративних правопорушень дисциплінарну відповідальність, а в інших випадках - адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Статтею 221 КУпАП розгляд матеріалів складених щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 КУпАП, здійснюється лише в порядку судового розгляду.

Тобто, якщо б стосовно ОСОБА_1 були складені матеріали у вигляді постанови або протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, що відповідно до ст. 221 КУпАП не повинні розглядатись в порядку судового розгляду, дані б матеріали направлялись би до суб`єкта владних повноважень, тобто до ГУНП в Харківській області, і вже б на підставі п. 5 ст. 14 Дисциплінарного статуту, ГУНП в Харківській області службове розслідування не призначало, а вирішувало питання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності на підставі наявних матеріалів про адміністративне правопорушення.

Отже, посилання ОСОБА_1 на те, що службове розслідування розпочалось за фактом вчинення ним адміністративного правопорушення спростовується матеріалами справи, оскільки як підтверджено доповідною запискою та наказом про призначення та проведення службового розслідування таке розслідування розпочалось саме після надходження інформації до ЧЧ УОАЗОР ГУНП в Харківській області з УПП в Харківській області ДПП НП України.

А відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

А тому, на думку суду, у ГУНП в Харківській області були обґрунтовані підстави для призначення службового розслідування, яке було призначено і проведено на підставі і з дотриманням вимог чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243 - 246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 13, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61002, ) про скасування наказу залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Кухар М.Д.