Справа № 320/22176/24
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

14 серпня 2024 року справа № 320/22176/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду через підсистему "Електронний Суд" звернувся ОСОБА_1 із позовом до Міністерства оборони України, в якому просить суд:

- звільнити позивача від сплати судового збору за подання позовної заяви;

- визнати протиправною бездіяльність Міністерства оборони України щодо розгляду його заяви від 24 квітня 2024 року про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та повідомлення про результати її розгляду і прийняте рішення;

- зобов`язати Міністерство оборони України розглянути заяву позивача від 24 квітня 2024 року про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та повідомити про результати її розгляду і прийняте рішення.

Позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору, натомість у п. 1 прохальної частини позову заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України через скрутний матеріальний стан.

Позивач як на підставу для звільнення від сплати судового збору, посилався на те, що має посвідчення батька багатодітної сім`ї серії НОМЕР_1 від 02.12.2019 та є опікуном дитини-сироти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до розпорядження Яготинської районної державної адміністрації №219 від 24.09.2013, не працює та жодного доходу не має.

Також просив суд врахувати висновки Шостого апеляційного адміністративного суду, викладені в ухвалі від 04.05.2020 (суддя Кузьменко В.В.) та в ухвалі від 20.11.2020 (суддя Ключкович В.Ю.), в ухвалі Київського апеляційного суду від 24.04.2024, в яких суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наявні підстави для звільнення від сплати судового збору, оскільки розмір судового збору, що є встановленою сумою для оскарження ухвали суду першої інстанції, є непосильним для позивача.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.06.2024 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позову шляхом надання доказів, які підтверджують скрутне матеріальне становище позивача або те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік для вирішення клопотання про звільнення від сплати судового збору, або надати докази сплати судового збору в сумі 968,96 грн.; надання позовної заяви у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

12.07.2024 канцелярією суду зареєстровано заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків позову, подану через підсистему "Електронний Суд" 08.07.2024, в якій позивач просить суд звільнити його від сплати судового збору за подання позовної заяви відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», оскільки позивач є членом багатодітної сім`ї, має право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей, що підтверджується посвідченням НОМЕР_1 .

Заяву позивача про усунення недоліків від 08.07.2024 передано судді ОСОБА_3 08.08.2024, що підтверджується актом відділу канцелярії суду від 08.08.2024.

Суд зазначає, що 08.08.2024 ОСОБА_1 подано через підсистему "Електронний Суд" заяву про відвід судді ОСОБА_3 , яка була передана судді у той же день.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.08.2024 заяву ОСОБА_1 від 08.08.2024 про відвід головуючого судді Кушнової А.О. від розгляду справи №320/22176/24 - визнано необґрунтованою.

Передано матеріали адміністративної справи №320/22176/24 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - передати до Відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду складу суду для вирішення питання про відвід судді відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.08.2024 (суддя Лапій С.М.) у задоволенні заяви гр. ОСОБА_1 про відвід судді Кушнової А.О. відмовлено.

14.08.2024 матеріали справи передані судді Кушновій А.О. для продовження розгляду.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 про усунення недоліків позову, подану через підсистему "Електронний Суд" 08.07.2024, суд зазначає наступне.

Як було зазначено судом в ухвалі від 24.06.2024, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом позивачу необхідно було сплатити 968,96 грн.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З огляду на викладене, звільнення від сплати судового збору є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

З аналізу статті 8 Закону №3674-VI суд висновує, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18.

Аналіз зазначеної норми дає підстави для висновку, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Водночас саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору.

Згідно з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23.01.2019 у справі №215/3831/16-а (2-а/215/128/16), звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону №3674-VI є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Виходячи з викладеного, саме суду надана прерогатива, на основі поданих стороною доказів, вирішувати питання про наявність або відсутність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору. Застосування вказаної пільги щодо сплати судового збору є правом суду, яке застосовується у разі, якщо майновий стан сторони не дозволяє їй сплатити судовий збір своєчасно і в повному обсязі.

Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (Рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19.06.2001, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (Рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20.02.2014, пункт 111).

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі Княт проти Польщі (Kniat v. Poland), заява №71731/01; пункти 63-64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі Єдамскі та Єдамска проти Польщі (Jedamski and Jedamska v. Poland), заява №73547/01).

Положення Закону №3674-VI не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Суд в ухвалі від 24.06.2024 звернув увагу позивача, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору чи звільнення від його сплати може бути, наприклад, довідка про доходи, про заробітну плату, пенсію, стипендію, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Обґрунтування обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також подання доказів на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку, розмірі і в строки покладається на особу, яка подає заяву або скаргу.

Викладене узгоджується із позицією Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 18.03.2021 у справі №824/1571/19-а, у постанові від 08.11.2023 у справі №120/969/23.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивачем надано суду (в електронному вигляді у форматі pdf) копії посвідчення батька багатодітної сім`ї серії НОМЕР_1 від 02.12.2019; розпорядження Яготинської районної державної адміністрації №219 від 24.09.2013 про призначення ОСОБА_1 опікуном дитини-сироти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; копії ухвали Київського апеляційного суду від 24.04.2024 у справі № 757/6877/21-ц та ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.05.2020 у справі №320/1449/20 та від 20.11.2020 у справі №320/8457/20.

Водночас зазначені документи не дають інформації стосовно неможливості сплати позивачем судового збору, зокрема, але не виключно, таку інформацію може мати довідка про доходи за попередній календарний рік разом із відомостями з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, а також інші документи, що підтверджують майновий стан сторони.

Вказана правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 08.04.2024 у справі № 990/310/23.

Дослідивши доводи позивача, викладені у заяві про усунення недоліків від 08.07.2024, враховуючи, що позивач є членом багатодітної сім`ї, має право на пільги, передбачені законодавством України для багатодітних сімей, суд вважає за можливе відстрочити позивачу сплату судового збору за звернення до суду з даним позовом до ухвалення судового рішення у цій справі.

Крім того, 08.08.2024, у зв`язку з тим, що розгляд даної справи здійснюється судом у паперовій формі, з метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до суду та запобігання непропорційному обмеженню такого права, суд звернувся із службовою запискою до начальника Відділу документального забезпечення і контролю Київського окружного адміністративного суду Тарай О.М. щодо необхідності здійснення друку додатків до позовної заяви у цій справі та передачі їх судді для вирішення питання щодо подальшого розгляду справи.

Роздруковані додатки до позовної заяви були передані судді 08.08.2024 та підшиті до матеріалів справи.

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 Кодексу адміністративного судочинства України, та подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Відповідно до положень статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 171, 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

1. Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору за звернення до суду з даним позовом до ухвалення судового рішення у цій справі.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі. Справа буде розглядатися одноособово суддею Кушновою А.О. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

3. Витребувати докази у справі від відповідача:

- докази реєстрації заяви позивача від 24.04.2024 про відстрочку від призову за мобілізацією у журналі вхідної кореспонденції;

- копію заяви позивача про відстрочку від призову за мобілізацією від 24.04.2024 з доданими документами та надану відповідь, із доказами направлення такої відповіді позивачу.

Витребувані докази надати суду у строк, передбачений для надання відзиву на позовну заву із доказами завчасного направлення іншому учаснику справи.

4. Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Роз`яснити відповідачеві, що відповідно до частин 3, 4 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України до відзиву мають бути додані документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

5. Запропонувати позивачу протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву подати до суду відповідь на відзив.

6. Запропонувати відповідачеві подати до суду заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

7. Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

8. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.