Справа № 620/17568/23
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2024-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Аліменка В.О.

Ключковича В.Ю.

За участю секретаря Заміхановської Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративну справу за апеляційною скаргою Чернігівської міської ради на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чернігівської міської ради про визнання протиправним рішення та визнання його нечинним, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Чернігівської міської ради, в якому просив:

- визнати рішення міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» протиправним, у зв`язку з порушенням процедури його підготовки, розгляду і прийняття;

- визнати «Зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання», що затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 такими, що не відповідають правовим актам вищої юридичної сили та нечинними.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року позов задоволено повністю. Визнано протиправними та нечинними рішення Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» та зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII -45. Зобов`язано Чернігівську міську раду невідкладно опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт, після набрання рішенням законної сили.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Чернігівська міська рада звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що права позивача не порушені, адже відповідачем не вчинялись дії, які б перешкоджали позивачу в реалізації його права на безпосередню участь у вирішенні питань місцевого значення. Також, апелянт звертає увагу на те, що жоден з присутніх депутатів Чернігівської міської ради, що підтверджується стенограмою пленарного засідання ради, не висловив заперечення щодо включення проекту рішення щодо внесення змін до Регламенту Ради до порядку денного через відсутність письмового подання депутата, пояснювальної записки та порівняльної таблиці. При цьому, апелянт стверджує, що Регламент Чернігівської міської ради не містить норми, яка б забороняла депутатам розгляд проекту рішення, який не містить пояснювальної записки або порівняльної таблиці. Крім того, апелянт посилаючись на Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», вказує, що оскаржуване рішення було прийнято Чернігівською міською радою в період дії норми закону, якою передбачалась можливість проведення пленарних засідань міської ради дистанційно.

19 червня 2024 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - ОСОБА_1 надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від Чернігівської міської ради надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 серпня 2024 року заяву Чернігівської міської ради про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 29 травня 2023 року розпорядженням № 64-р секретаря Чернігівської міської ради Ломако О.А. скликано 32 (позачергову) сесію Чернігівської міської ради VIIІ скликання на 01.06.2023 о 9 годині в залі засідань міської ради (вул. Магістратська, 7) (а.с. 17-20).

01 червня 2023 року Чернігівською міською радою прийнято рішення «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» № 32/VIII-45, яким внесено зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затвердженого рішенням Чернігівської міської ради від 01.12.2020 № 2/VII-1, а саме:

« 1. Внести зміни до частини 2 статті 2 Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання виклавши її у наступній редакції:

2. Засідання Ради можуть також проводитися: 2.1. В іншому місці за рішенням Ради, прийнятим на її засіданні більшістю голосів депутатів від загального складу Ради у встановленому цим Регламентом порядку; 2.2. У період дії воєнного стану на території України у режимі відеоконференції в приміщенні, визначеному міським головою або іншою особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження.

2. Внести зміни до частини 1 статті 14 Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання виклавши її у наступній редакції: 1. У випадку неможливості здійснити голосування програмно технічним комплексом системи електронного голосування, здійснення контролю за дотриманням порядку голосування при проведенні дистанційних засідань, а також необхідності забезпечення таємного голосування, створюється лічильна комісія для підрахунку голосів депутатів.

3. Доповнити розділ III «Організація роботи Ради. Проведення чергових та позачергових сесій Ради» Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання статтею 27-1 «Порядок проведення пленарних засідань Ради у режимі відеоконференції» у наступній редакції: «Стаття 27-1. Порядок проведення пленарних засідань Ради у режимі відеоконференції. 1. У період дії воєнного стану на території України пленарні засідання Ради, засідання постійних комісій можуть проводитися у режимі відеоконференції (далі - дистанційне засідання), крім питань, що потребують таємного голосування. 2. Дистанційне засідання проводиться у приміщенні, визначеному міським головою або іншою особою, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження, з віддаленим підключенням до нього учасників пленарного засідання в режимі відеоконференції. 3. Порядок проведення дистанційних засідань повинен забезпечувати: 3.1. Можливість реалізації прав депутатів Ради; 3.2. Ідентифікацію особи, яка бере участь у засіданні колегіального органу; 3.3. Встановлення та фіксацію результатів голосування щодо кожного питання.

4. Розпорядження про місце і час проведення та порядок денний пленарних засідань чергової сесії доводиться відповідним структурним підрозділом Ради до відома депутатів через оприлюднення розпорядження на офіційному вебсайті Ради, шляхом надсилання відповідного повідомлення на персональні поштові електронні адреси депутатів, та в інший можливий спосіб не пізніше як за 10 днів до пленарного засідання сесії Ради. При скликанні позачергової сесії Ради порядок денний, проекти рішень Ради, оприлюднюються невідкладно.

5. Проекти рішень, включені до порядку денного дистанційного засідання, та супровідні документи до них надаються депутатам в електронному вигляді засобами електронної пошти шляхом розсилки з додержанням строку, визначеного частиною четвертою цієї статті.

6. Головує на дистанційному засіданні Ради міський голова або інша особа, яка відповідно до законодавства здійснює його повноваження.

7. Головуючий на дистанційному засіданні відкриває дистанційне засідання Ради та повідомляє про кількість депутатів, які приєдналися в режимі відеоконференції до участі у дистанційному засіданні.

8. Депутати можуть приєднатися до участі у дистанційному засіданні в режимі відеоконференції протягом всього засідання.

9. Під час дистанційного засідання голосування здійснюється шляхом оголошення депутатом своєї позиції «за», «проти» або «утримався».

10. Голосування депутатів на дистанційному засіданні відбувається шляхом опитування депутатів за відповідним списком в алфавітному порядку: 10.1. Головуючий на дистанційному засіданні називає прізвище, ім`я та по батькові депутата в алфавітному порядку. Відеозображення депутата онлайн, прізвище ім`я та по батькові якого названо головуючим на дистанційному засіданні, виводиться на монітор головуючого та монітори електронних пристроїв депутатів, з яких було здійснено їх приєднання до дистанційного засідання (далі - монітори); 10.2. Депутат після появи його відеозображення на моніторах називає своє прізвище, ім`я, по батькові, після чого особисто здійснює голосування шляхом зазначення своєї позиції «за», «проти» або «утримався».

11. У разі, якщо з технічних причин депутат не зміг проголосувати, такому депутату повторно надається можливість проголосувати після завершення голосування депутатів за списком в алфавітному порядку.

12. Після завершення голосування всіма депутатами, які беруть участь у дистанційному засіданні Ради, голова лічильної комісії доповідає про результати голосування за проект рішення Ради, після чого головуючий на дистанційному засіданні оголошує рішення, прийняте Радою.

13. Після завершення розгляду питань порядку денного дистанційного засідання Ради головуючий на дистанційному засіданні оголошує про його закриття.».

Не погоджуючись зі змінами до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, які стосуються порядку проведення засідання ради у режимі відеоконференції, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 7 Конституції України, в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Частиною 1 статті 38 Конституції України передбачено, що громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Приписами статті 140 Конституції України закріплено, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, є районні та обласні ради.

Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» відповідно до Конституції України визначено систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» закріплено, що громадяни України реалізують своє право на участь у місцевому самоврядуванні за належністю до відповідних територіальних громад.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах: народовладдя; законності; гласності; колегіальності; поєднання місцевих і державних інтересів; виборності; правової, організаційної та матеріально-фінансової самостійності в межах повноважень, визначених цим та іншими законами; підзвітності та відповідальності перед територіальними громадами їх органів та посадових осіб; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування; судового захисту прав місцевого самоврядування.

Отже, одним із принципів місцевого самоврядування в Україні є гласність.

Згідно пункту 4 частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до публічної інформації», право на доступ до публічної інформації гарантується: доступом до засідань колегіальних суб`єктів владних повноважень, крім випадків, передбачених законодавством.

Нормами пункту 3 частини першої статті 4 Закону України «Про доступ до публічної інформації» передбачено, що доступ до публічної інформації відповідно до цього Закону здійснюється на принципах: рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.

Таким чином, доступ до засідань сесії ради можна вважати формою реалізації права громадян на доступ до публічної інформації та він має бути забезпечений для кожного на рівних умовах.

У відповідності до частини 1 статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно ч. 1 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

За приписами ч. 15 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Конституції України, цього Закону, законів України "Про статус депутатів місцевих рад", "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" та інших законів. До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 затверджено Зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання (а.с. 139-140).

У зв`язку з цим, Чернігівською міською радою прийнято рішення від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» (а.с. 138).

Водночас, апелянт зазначає, що вищевказаними рішеннями не було порушено прав позивача.

З даного приводу, слід зазначити наступне.

Згідно ч. 2 ст. 364 КАС України, право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

У відповідності до п. 10 ч. 5 ст. 160 КАС України, позовній заяві у справах щодо оскарження нормативно-правових актів в зазначаються відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт.

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 зареєстрований у АДРЕСА_1 , тобто є членом територіальної громади м. Чернігів.

Крім того, позивач працює на громадських засадах помічника-консультанта депутата Чернігівської міської ради 8 скликання Семененко М.М .

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позивач, як член територіальної громади м. Чернігів, є суб`єктом правовідносин, у яких застосовується оскаржуване рішення та зміни до Регламенту, в розумінні положень статті 264 КАС України.

В силу вимог статті 64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

В умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.

Отже, обмеження доступу до засідань колегіальних органів місцевого самоврядування, з урахуванням приписів статті 64 Конституції України, можливе лише у випадках, передбачених Законами України «Про правовий режим надзвичайного стану» та «Про правовий режим воєнного стану», якими допускається обмеження прав громадян на перебування у громадських місцях з метою усунення реальної загрози безпеці громадян або конституційному ладові.

В силу вимог частини 17 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сесії ради проводяться гласно із забезпеченням права кожного бути присутнім на них, крім випадків, передбачених законодавством. Порядок доступу до засідань визначається радою відповідно до закону. Протоколи сесії ради є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Рішенням Чернігівської міської ради від 01 грудня 2020 року № 2/VII-1 затверджено «Регламент Чернігівської міської ради VIII скликання» (далі - Регламент) (а.с. 141-159).

Статтею 4 Регламенту закріплено, що присутньою під час засідання Ради може бути будь-як особа, що виявила відповідне бажання. Місця для депутатів відводяться в залі засідань окремо від місць для інших осіб, присутніх на засіданні, і не можуть бути зайняті іншими особами. Під час засідання Ради особи, які не є депутатами (за винятком працівників Ради, що забезпечують проведення засідання, представників засобів масової інформації), не повинні знаходитися у частині (секторі) сесійного залу, що призначена для розміщення депутатів. Працівники Ради, що забезпечують проведення засідання, представники засобів масової інформації, які присутні у цій частині (секторі), не мають права займати місця, захаращувати проходи та перешкоджати пересуванню депутатів.

Присутні на засіданні Ради особи зобов`язані виконувати розпорядження головуючого щодо порядку їх перебування у приміщенні, де проводиться засідання, а також дотримуватись вимог та правил поведінки, встановлених Регламентом та загальноприйнятих правил поводження в громадських місцях.

Право бути присутніми на засіданні може бути обмежено лише у випадках прямо передбачених законодавством, у тому числі таке обмеження допускається по відношенню до особи, яка під час реєстрації або в ході засідання здійснила протиправні дії (чинила перешкоди у доступі до засіданні іншим особам, хуліганські дії, допустила виступи та репліки без дозволу головуючого або здійснила інші дії, які грубо порушують вимоги цього Регламенту).

Отже, як Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», так і Регламентом Чернігівської міської ради VIII скликання гарантовано право бути присутнім під час засідання ради. Обмеження такого права можливе лише у виключних випадках.

При цьому, слід зазначити, що регламент є внутрішнім нормативно-правовим актом, який регулює процедурні питання діяльності відповідної ради, а тому, не може суперечити Конституції та законам України, зокрема, встановлювати особливий режим проведення сесії (відеоконференція), відмінний від встановленого законом.

Судом першої інстанції вірно наголошено, що законодавством України, яким керувався відповідач під час прийняття оскаржуваних рішення та змін до Регламенту, не передбачено можливість проведення сесії ради у режимі відеоконференції, тим самим обмеживши права громадян бути присутнім на пленарному засіданні ради.

Таким чиом, оскаржуване рішення та зміни до Регламенту є такими, що не ґрунтується на положеннях чинного законодавства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що законодавством України, яким керувався відповідач під час прийняття оскаржуваних рішення та змін до Регламенту, не передбачено можливість проведення сесії ради у режимі відеоконференції, тим самим обмеживши права громадян бути присутнім на пленарному засіданні ради. Тому вищезазначені рішення та зміни до Регламенту є такими, що не ґрунтується на положеннях чинного законодавства.

Посилання апелянта на Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки, відповідачем не доведено, що норми вказаного Закону слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення та змін до Регламенту, та їх прийняття пов`язано з дією карантину.

Щодо процедури прийняття оскаржуваного рішення, слід зазначити наступне.

Так, апелянт звертає увагу на те, що жоден з присутніх депутатів Чернігівської міської ради, що підтверджується стенограмою пленарного засідання ради, не висловив заперечення щодо включення проекту рішення щодо внесення змін до Регламенту Ради до порядку денного через відсутність письмового подання депутата, пояснювальної записки та порівняльної таблиці.

При цьому, апелянт стверджує, що Регламент Чернігівської міської ради не містить норми, яка б забороняла депутатам розгляд проекту рішення, який не містить пояснювальної записки або порівняльної таблиці.

Частиною 1 статті 22 Регламенту передбачено, що пропозиції щодо питань на розгляд Ради можуть вносити голова, постійні комісії, депутати, виконавчий комітет Ради. Підставою для розгляду питання в Раді, залежно від суб`єкта права внесення пропозицій, є: резолюція міського голови, звернення постійної комісії до голови з наданням витягу з протоколу її засідання, на якому прийнято рішення щодо внесення питання на розгляд Ради. Письмове звернення депутата (депутатів). Письмове звернення депутатської групи, фракції до голови, підписане її керівниками. Рішення виконавчого комітету Ради про внесення питання на розгляд Ради.

Відповідно до частин 2-3 статті 23 Регламенту, питання, що виносяться на розгляд Ради у формі проекту рішенні, подається на ім`я міського голови через відповідний структурний підрозділ Ради.

До проекту рішення додається пояснювальна записка, в якій міститься:

Обґрунтування необхідності прийняття рішення, цілей, завдань і основних його положень.

Обґрунтування очікуваних соціально-економічних, правових та інших наслідків застосування рішення після його прийняття (якщо рішення має нормативно-правовий характер).

Інші відомості, необхідні для розгляду проекту рішення.

Згідно частини 7 статті 23 Регламенту, до проекту рішення про внесення змін до чинного рішення Ради додається порівняльна таблиця, яка містить редакцію відповідних положення (статей, частин, пунктів, абзаців тощо) чинного акту Ради та нову його редакцію з урахуванням запропонованих змін.

В силу частини 8 статті 23 Регламенту, подання пояснювальної записки не вимагається при поданні проектів рішень індивідуально-правового характеру, що стосуються земельних питань.

Частиною 4 статті 24 Регламенту визначено, що невідкладні питання у виняткових випадках можуть бути внесені в день пленарного засідання Ради виключно за рішенням Ради з дотриманням вимог до оформлення питань, що пропонується до розгляду, передбачених статтею 23 цього Регламенту.

Враховуючи вищезазначені положення Регламенту, до проекту рішення повинна додаватися пояснювальна записка та порівняльна таблиця.

Пояснювальна записка не вимагається виключно при поданні проектів рішень індивідуально-правового характеру, що стосуються земельних питань.

Враховуючи вищезазначене, доводи апелянта про те, що Регламент Чернігівської міської ради не містить норми, яка б забороняла депутатам розгляд проекту рішення, який не містить пояснювальної записки або порівняльної таблиці є безпідставними.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що під час прийняття оскаржуваного рішення, яким затверджені зміни до Регламенту, відповідачем було порушено процедуру його прийняття, визначену самим Регламентом.

При цьому, наведені порушення, допущені відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення та змін до Регламенту, є достатньою підставою для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправними та нечинними рішення Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45 «Про затвердження змін до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання» та зміни до Регламенту Чернігівської міської ради VIII скликання, затверджені рішенням Чернігівської міської ради від 01.06.2023 № 32/VIII-45.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 195, 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Чернігівської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Аліменко В.О.

Ключкович В.Ю.

Повний текст постанови виготовлено 12.08.2024 р.