Справа № 138/2321/24
Суддя: Київська Т. Б.
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 138/2321/24
Провадження №:2-а/138/23/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.08.2024 м. Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Київська Т.Б., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вказаним вище позовом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, враховуюче таке.

Так, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи.

Втім, позивач відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та інших учасників справи у своєму позові не зазначає.

Крім того, згідно п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Так, позивач зазначає, що відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення №72 від 16.07.2024. Розгляд справи було призначено на 25.07.2024 о 10 год. 00 хв.

Не погоджуючись з діями відповідача позивач звернувся до суду із позовом про оскарження вказаного вище протоколу, однак відповідно до позиції викладеної у постанові КАС ВС від 10.07.2020 у справі №420/647/19 сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні положень Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги, спрямовані на фактичне визнання його протиправним, не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та в силу положень статті 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді судом справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Враховуючи наведене вище, позивачем взагалі не наведено правових підстав для пред`явлення такої вимоги.

При цьому, відповідно до положень ст.288 КУпАП оскарженню підлягає саме постанова про притягнення позивача до відповідальності за ч.3 ст.210 КУпАП.

Разом з тим, позивачем взагалі не надано до суду копію постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Крім того, зазначивши у прохальній частині позову про необхідність витребування такої у відповідача, не зазначив про докази неможливість отримати таку самостійно та таких доказів суду не надано.

Також, відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а в разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Позивач зазначає, що не отримував постанову ІНФОРМАЦІЯ_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності та не зазначає дату її ухвалення, тобто, суд взагалі позбавлений можливості перевірити дотримання позивачем строків для подання даного позову.

Згідно ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Крім того, згідно ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

З матеріалів справи слідує, що копії документів як у екземплярі для суду, так і для відповідача не містять будь-яких відміток про засвідчення копії документів, що додані до позову.

Крім того, ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем у своєму позові заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору на підставі пункту «г» підпункту 2 частини 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», як член багатодітної сім`ї.

Разом з тим, позивачем не надано суду доказів набуття статусу багатодітної сім`ї, зокрема, відповідного посвідчення. При цьому, чинне законодавство України передбачає саме звернення до органів соціального захисту, ЦНАП або виконавчих комітетів сільських, селищних та міських рад для отримання відповідного статусу. Сама по собі наявність трьох дітей не може бути доказом набуття статусу багатодітної сім`ї.

Зважаючи на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору.

При цьому, суд зазначає, що позивач не позбавлений можливості повторно звернутись із даним клопотанням після усунення зазначених недоліків.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року по справі №543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI, які пільги за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином позивачу необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору за вимогу про скасування постанови про адміністративне правопорушення на суму 605 гривень 60 копійок або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Зважаючи на викладене, наявні підстави для залишення позову без руху.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, слід надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків на протязі десяти днів з дня отримання копії ухвали, залишивши позов без руху.

Керуючись ст. 5, 160, 169 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору відмовити.

Залишити без руху позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Т.Б.Київська