Справа № 400/7513/24
Суддя: Ярощук В.Г.
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

12 серпня 2024 р. № 400/7513/24
м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Ярощук В.Г., ознайомившись з

адміністративним позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачавійськової частини НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ,

провизнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

08 серпня 2024 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивачка) до військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач) про:

1) визнання протиправною бездіяльності відповідача, що полягає у невиплаті відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 107 від 15.04.2024, позивачці:

щомісячної премії в розмірі 523 % посадового окладу, та надбавку за особливості проходження служби в розмірі 65 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (далі Постанова № 704) в період з 01 по 16 квітня 2024 року;

додаткової винагороди, передбачену пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час воєнного стану» (далі Постанова № 168) пропорційно дням участі з 01 по 16 квітня 2024 року з розрахунку 30000 гривень за місяць;

грошової компенсації за 30 днів невикористаної частини щорічної основної відпустки за 2022 рік відповідно до абзацу третього пункту 14 статті 101 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

грошової компенсації за 14 днів невикористаної частини щорічної основної відпустки за 2023 рік відповідно до абзацу третього пункту 14 статті 101 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

грошової компенсації за 14 днів невикористаної частини додаткової відпустки за 2020, 2021, 2022, 2023 та за 2024 роки (загалом 70 днів) відповідно статті 162 Закону України «Про відпустки» та пункту 12 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»;

компенсації за неотримане речове майно в сумі 25679,16 грн;

2) зобов`язання відповідача відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) № 107 від 15.04.2024 нарахувати та виплатити позивачці:

щомісячну премію в розмірі 523 % посадового окладу, та надбавку за особливості проходження служби в розмірі 65 % посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років відповідно до Постанови № 704 в період з 01 по 16 квітня 2024 року;

додаткову винагороду, передбачену пунктом 1 Постанови № 168 пропорційно дням участі з 01 по 16 квітня 2024 року з розрахунку 30000 гривень за місяць;

грошову компенсацію за 30 днів невикористаної частини щорічної основної відпустки за 2022 рік відповідно до абзацу третього пункту 14 статті 101 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

грошову компенсацію за 14 днів невикористаної частини щорічної основної відпустки за 2023 рік відповідно до абзацу третього пункту 14 статті 101 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»;

грошову компенсацію за 14 днів невикористаної частини додаткової відпустки за 2020, 2021, 2022, 2023 та за 2024 роки (загалом 70 днів) відповідно статті 162 Закону України «Про відпустки» та пункту 12 частини першої статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»;

компенсацію за неотримане речове майно в сумі 25679,16 гривень.

За результатами перевірки матеріалів позовної заяви в порядку статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд встановив:

позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність (частина друга статті 43 КАС України);

представник позивачки має належні повноваження (статті 59, 60 КАС України);

позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства (статті 19, 20, 21 КАС України), її подано з дотриманням правил підсудності (статті 25, 26 КАС України);

немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху (частина перша статті 169 КАС України), повернення позовної заяви (частина четверта статті 169 КАС України) або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом (стаття 170 КАС України).

З урахуванням положень частин другої, шостої статті 12, статті 257, частини п`ятої статті 262 КАС України суд дійшов висновку про необхідність розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Одночасно із позовною заявою позивачка подала до суду заяву про поновлення строку для подання позовної заяви, яке умотивував тим, що відповідачем при звільненні її з військової служби та виключенні зі списків особового складу військової частини (16.04.2024) їй не було видано грошовий атестат та довідку про доходи, а тому визначити точну суму грошових коштів, які підлягали сплаті позивачці відповідачем не видається з можливим..

Дослідивши матеріали справи та з`ясувавши обставини, покладені в основу заяви, суд прийшов до висновку про наявність підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строки звернення до суду у справах щодо недотримання законодавства про оплату праці встановлені статтею 233 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України).

Враховуючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві, положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 13.05.2019 у справі № 524/39/15-а, від 03.08.2023 у справі № 280/6779/22 та рішенні Верховного Суду від 06.04.2023 у справі № 260/3564/22.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 № 2352-IX (далі Закон № 2352-ІХ) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом № 2352-IX, який набрав чинності з 19.07.2022, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).»

Отже, до 19.07.2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19.01.2023 у справі № 460/17052/21 та від 25.04.2023 у справі № 380/15245/22.

Суд встановив, що відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 15.04.2024 № 107 позивачку з 16.04.2024 виключено зі списків особового складу та знято з усіх видів забезпечення відповідача.

Згідно з виписки з карткового рахунку позивачки від 30.07.2024 № 2UGHEKPKDAJRM7OB грошове забезпечення за квітень 2024 року вона отримала 14.05.2024.

Із цим позовом позивачка звернулась до суду 08.08.2024, тобто менш чим за три місяці з дня, коли вона отримала грошове забезпечення за спірний період, а отже дізналася про його розмір.

З огляду на це, суд прийшов до висновку про поважність пропуску позивачкою строку звернення до суду з цим позовом та про наявність підстав для задоволення заяви позивачки про поновлення пропущеного строку.

Також 08.08.2024 позивачка подала до суду клопотання про витребування у відповідача доказів, а саме:

довідку про доходи позивачки, за період проходженні військової служби у військовій частині НОМЕР_1 ;

грошовий атестат позивачки, за період проходженні військової служби у військовій частині НОМЕР_1 ;

докази, що підтверджують здійснення виплати грошових сум позивачці при її виключенні зі списків особового складу військової частини, відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 15.04.2024 № 107.

Вказані докази стосуються предмета доказування (виплати не у повному розмірі грошового забезпечення позивачці при її звільненні з військової служби), а тому це клопотання підлягає задоволенню.

Оскільки позовна заява та додані до неї документи подані до суду в електронній формі через електронний кабінет, і відповідач зареєстрував свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або в її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд проводитиме розгляд справи за матеріалами в електронній формі.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 18, 9, 80, 121, 122, 162, 171, 243, 248, 256, 257, 260, 262, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяву позивачки від 08.08.2024 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та поновити строк звернення до адміністративного суду в адміністративній справі № 400/7513/24.

2. Прийняти до розгляду позовну заяву та відкрити провадження в адміністративній справі.

3. Провадити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

4. Справа розглядатиметься одноособово суддею Ярощуком В.Г. за матеріалами в електронній формі.

5. Задовольнити клопотання позивачки від 08.08.2024 про витребування доказів та витребувати у відповідача:

довідку про доходи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) за період проходженні військової служби у військовій частині НОМЕР_1 з 14.05.2020 по 16.04.2024;

копію грошового атестата ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), виданий військовою частиною НОМЕР_1 при її виключенні зі списків особового складу 16.04.2024;

копію доказів, що підтверджують здійснення виплати грошових сум ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) при її виключенні зі списків особового складу військової частини НОМЕР_1 , відповідно до наказа командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 15.04.2024 № 107.

6. Зобов`язати відповідача надати Миколаївському окружному адміністративному суду витребуваний доказ у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання цієї ухвали.

7. Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини сьомої статті 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причини протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

8. Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача (з урахуванням доводів, викладених у позовній заяві), а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів позивачу.

9. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання до суду відповіді на відзив та документів, що підтверджують надіслання (надання) відповіді на відзив і доданих до нього доказів відповідачу.

10. Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив і документів, що підтверджують надіслання (надання) заперечень і доданих до нього доказів позивачу.

11. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України подання заяв по суті справи (позовної заяви, відзиву на позовну заяву (відзиву), відповіді на відзив, заперечення) є правом учасників справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

12. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (частина шоста статті 162 КАС України).

13. Повідомити учасників справи, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 КАС України.

14. Роз`яснити учасникам справи, що:

адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (абзац перший частини шостої статті 18 КАС України);

суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (абзац перший частини п`ятої статті 18 КАС України);

особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом (абзац другий частини восьмої статті 18 КАС України);

позивач має подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі (частина одинадцята статті 44 КАС України);

докази подаються безпосередньо до суду у порядку та строки, встановленні статтею 79 КАС України;

копії документів, витяги з них (письмові докази) вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому законодавством (стаття 94 КАС України); електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій в порядку, встановленому законодавством (стаття 99 КАС України);

представники учасників справи, які братимуть участь в адміністративному процесі, повинні мати належним чином оформлені повноваження згідно зі статтею 59 КАС України;

у випадку, якщо вони без поважних причин не нададуть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які вони посилаються, суд вирішує справу на підставі наявних доказів відповідно до частини шостої статті 77 КАС України;

за клопотанням однієї з сторін суд може призначити судове засідання; клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (частини п`ята, сьома статті 262 КАС України).

15. Направити учасникам справи копію цієї ухвали.

16. Повідомити учасників справи, що інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за адресою на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет: www.adm.mk.court.gov.ua.

17. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

18. Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.Г.Ярощук