Справа № 280/3337/24
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

12 серпня 2024 року Справа № 280/3337/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Запорізька міська рада) про визнання дій протиправним, визнання протиправним та скасування витягу та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» (далі позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Запорізька міська рада, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо незастосування у Витязі № НВ-023 із технічної документації з нор мативної грошової оцінки земельних ділянок, дача формування витягу: 20.11.2023 земельної ділянки площею 1,2425 га, яка розташована за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Володимира Грищенка (колишня назва - Волгоградська). 30а, кадастровий номер: :05:009:0410 локальних коефіцієнтів за локальними факторами: «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0,95», «не забезпечена централізованим водовідведенням - 0,95», «не забезпечена централізованим теплопостачання - 0,95», «не забезпечена централі зованим газопостачанням - 0,95»;

- визнати протиправним та скасувати витяг № НВ-023 із технічної доку ментації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ділянки з кадаст ровим номером: :05:009:0410, сформований Головним управлінням Держгеокадас тру у Запорізькій області 20.11.2023;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області сформувати та надати ТОВ «СК «Строітєль» в установленому чинним законодавством порядку витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ді лянки, кадастровий номер :05:009:0410 із застосовуванням сукупного локального коефіцієнту КмЗ з урахуванням у тому числі, локальних коефіцієнтів за локальними фактора ми: «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0.95», «не забезпечена централізова ним водовідведенням - 0,95», «не забезпечена централізованим теплопостачання - 0.95», «не забезпечена централізованим газопостачанням - 0,95.

В обгрунтування позовних вимог зазначено, що ТОВ «СК «Строітєль» звернулось до Відповідача із запитом на надання публічної інформації, а саме щодо складових чинників (коефіцієнтів), які застосовані при визначенні базової вартості 1 кв. м. землі при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :05:009:0410, у виданому Головним управ лінням Держгеокадастру у Запорізькій області Витягу № НВ-023 із технічної до кументації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, дата формування витягу: 20.11.2023. Після отримання від відповідача відповідчей з приводу зазначеного питання, позивач вважає, що Відповідачем при формуванні оскаржуваного Витягу з НГО було невірно визначено сукупний локальний коефіцієнт КмЗ на рівні 1,26 внаслідок незастосуваня всіх локальних коефіцієнтів за локальними факторами які підлягають застосуван ню при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :05:009:0410. Так, позивач стверджує, що при формуванні оскаржуваного Витягу з НГО Відповідач завищив локальний ко ефіцієнт КмЗ внаслідок незастосування локальних факторів, які мають вплив на земельну ді лянку та мають локальні коефіцієнти з від`ємним значенням, а отже знижують розмір норма тивної грошової оцінки земельної ділянки, а саме наступні інженерно-інфраструктурні факто ри: земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водопостачанням 0,95; земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водовідведенням 0,95; земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим теплопостачанням 0.95; земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим газопостачанням 0,95. Безпідставне завищення сукупного локального коефіцієнта КмЗ порушує права Пози вача, оскільки завищує вартість земельної ділянки та відповідно завищує розмір плати за зем лю, яку має сплачувати ТОВ «СК «Строітєль». Позивач зазначає, що належним та ефективним способом захисту порушених прав Позивача є не тільки скасування протиправного рішення суб`єкта владних повноважень, але і зобов`язання Відпо відача сформувати та надати Позивачу витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо спірної земельної ділянки. На підставі наваденого у позові позивач просить суд задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою судді від 01.05.2024 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, де зазначено, що сформований Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером від 20.11.2023 № НВ-023, який позивач просив визнати протиправним та скасувати, не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні ст.19 КАС України і не може бути визнаний протиправним та скасованим. Отримати витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки можливо лише в установленому законодавством порядку. Відповідач зазначає, що централізовані водопостачання, каналізація, теплопостачання, газопостачання земельної ділянки в розумінні Порядку сприймаються виключно як інженерні інфраструктури, якими може бути забезпечена або незабезпечена земельна ділянка. Позивач не довів належними та допустимими доказами обставину незабезпечення земельної ділянки, яка перебуває у нього в оренді, централізованими теплопостачанням, газопостачанням, водопостачанням, водовідведенням. Згідно схеми економіко-планувального зонування земельна ділянка за кадастровим номером :05:009:0410 знаходиться в межах 23 економіко- планувальної зони (фрагмент схеми межі зони 23 додається). Згідно схем прояву локальних факторів - Інженерно-інфраструктурні фактори в межах зони 23 наявні об`єкти інженерної інфраструктури: магістральні мережі водопостачання, водовідведення, теплопостачання та газопостачання (фрагменти схем додаються). Отже, вищенаведені докази, в їх сукупності, на думку відповідача дають змогу встановити обставину про те, що у відповідача були відсутні підстави для застосування понижуючих коефіцієнтів у вигляді забезпечення земельної ділянки централізованими водопостачанням, водовідведенням, теплопостачанням, газопостачанням. На підставі наведеного у відзиві просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Позивачем було подано до суду відповідь на відзив, у якій зкорема зазначено наступне. Верховний Суд у постанові від 03.06.2022 у справі № 160/12709/19 зазначив, що рішення та дії суб`єкта владних повноважень під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель підлягають перевірці адміністративним судом на відповідність їх частині 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. З наведених вище підстав Позивач відхиляє твердження Відповідача про те, що оскаржуваний Витяг не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні ст.19 КАС України. Внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції державного кадастрового реєстратора, який, у свою чергу входить до складу Держгеокадастру та його територіальних органів. Враховуючи наведене, саме до повноважень Відповідача належить видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки. Технічна документація була затверджена рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», отже вказані в ній вихідні дані є застарілими та не актуальними. Доказів забезпеченості спірної земельної ділянки централізованими водопостачанням, водовідведенням, теплопостачанням, газопостачанням станом на дату формування оскаржуваного Витягу та станом на момент розгляду справи Відповідач не надав. З витягу з топографо-геодезичного плану м. Запоріжжя М 1:500 вбачається, що зазначену земельну ділянку перетинає кабельна лінія 6 кВз боку парку «Пушкіна» та мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської. За змістом листа Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради, інформація про інші інженерні мережі та їх охоронні зони на спірній земельній ділянці відсутня. Мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської на спірній земельній ділянці - це пожежний гідрант, встановлений у межах підключення до водопостачання об`єкту (льодової ковзанки із штучним льодом), підключення до мережі водопостачання через пожежний гідрант прямо заборонено нормами Інструкції. Як вбачається із витягу з топографо-геодезичного плану м. Запоріжжя М 1:500, найближча точка підключення до водопровідної мережі розташована за межами спірної земельної ділянки. Отже наведені вище докази у сукупності спростовують забезпечення спірної земельної ділянки централізованими водопостачанням. Також відсутність приєднання будівель та споруд, розташованих на спірній земельній ділянці, до мереж централізованого водопостачання, водовідведення, теплопостачання, газопостачання підтверджується матеріалами технічної інвентаризації, а саме технічним паспортом, складеним ТОВ «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації». З наведених вище підстав Позивач відхиляє твердження Відповідача про відсутність у останнього підстав для застосування понижуючих коефіцієнтів у вигляді забезпечення земельної ділянки централізованими водопостачанням, водовідведенням, теплопостачанням, газопостачанням.

Від відповідча до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив у яких зазначено наступне. Посилається на висновки Верховного Суду, які були наведені у постанові від 03.06.2022 по справі № 160/12709/19, а саме на те, що ключовим під час обрахунку сукупного коефіцієнту Км3 є врахування локальних особливостей розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони. обраховуючи коефіцієнт Км3 в оскаржуваному витязі від 20.11.2023 № НВ-023, відповідач врахував особливості розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони. сукупність письмових доказів у вигляді схеми економіко-планувального зонування, схем прояву локальних факторів оцінки у вигляді Інженерно-інфраструктурних факторів, магістральних мереж та головних споруд водопостачання та водовідведення та Інженерно- інфраструктурних факторів магістральних мереж та головний споруд теплопостачання та газопостачання дають змогу встановити обставину про те, що економіко-планувальна зона номер 23, до складу якої входить земельна ділянка з кадастровим номером :05:009:0410, забезпечена водопостачанням, водовідведенням, газопостачанням та теплопостачанням.

Третьою особою не надано до суду пояснення по суті спору. Про розгляд справи третя особа повідомлена належним чином.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України, справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, суд з`ясував наступне.

Судом встановлено, що Рішенням Запорізької міської ради від 26.08.2020 № 111/15 Товариству з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» затверджено проект землеустрою та пе редано в оренду строком на 19 років земельну ділянку (кадастровий номер :05:009:0410) площею 1,2425 га по вул. Волгоградській, 30а для розташування спортивно-оздоровчого комплексу за рахунок земель Запорізької міської ради. Пунктом 4 Рі шення міської ради ТОВ «СК «Строітєль» зобов`язано після прийняття даного рішення у чо тиримісячний термін отримати витяг з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки землі, укласти з Запорізькою міською радою відповідний договір оренди землі та здій снити державну реєстрацію права користування в установленому законодавством порядку.

Під час розгляду господарським судом Запорізької області справи № 908/190/24 за по зовною заявою Заступника прокурора Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах Держави в особі органу, уповноваженого Державою здійсню вати відповідні функції у спірних правовідносинах, - позивача: Запорізької міської ради до ТОВ «СК «Строітєль» про стягнення 645 600,34 грн. позивач дізнався, що прокурором був отриманий Витяг № НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оці нки земельних ділянок, дата формування витягу: 20.11.2023, сформований Головним управ лінням Держгеокадастру у Запорізькій області (Витяг з НГО). У Витягу з НГО зазначено на ступне: Кадастровий номер земельної ділянки - :05:009:0410, нормативна грошова оцінка земельної ділянки, гривень - 15 391 965,75 грн.

ТОВ «СК «Строітєль» звернулось до Відповідача із запитом на надання публічної інформації, а саме щодо складових чинників (коефіцієнтів), які застосовані при визначенні базової вартості 1 кв. м. землі при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :05:009:0410, у виданому Головним управ лінням Держгеокадастру у Запорізькій області Витягу № НВ-023 із технічної до кументації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, дата формування витягу: 20.11.2023.

Листом від 11.03.2024 № ПІ-7/0-7/0/63-24 Головне управління Держгеокадастру у Запо різькій області повідомило, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки певного функ ціонального використання (Цн) визначається за формулою:

Цн = Цнм (середня (базова) вартість) х Км2 (зональний коефіцієнт) х КмЗ (сукупний локальний коефіцієнт) х Кф (коефіцієнт функціонального використання) х Кі (коефіцієнт ін дексації) х площа земельної ділянки (м2). Щодо спірної земельної ділянки були застосовані: Цнм - 299,14, Км2 - 3,42, КмЗ - 1,26, Кф - 0,5, Кі - 1,922, Площа земельної ділянки (м) -12425,00 м2.

Після ознайомлення із вказаним листом Відповідача та Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запо ріжжя», ТОВ «СК «Строітєль» направило на адресу Відповідача запит на надання публічної інформації, а саме про коефіцієнти впливу локальних факторів КмЗ (назва локального фактору та коефіцієнт), які зазначені у Додатку 2 до рішення Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», за рахунок яких сукупний локальний коефіцієнт КмЗ, який впливає на розмір нормативної грошової оцінки 1 кв. м. земельної ділянки, та відповідно і на розмір нормативної грошової оцінки всієї земель ної ділянки, кадастровий номер :05:009:0410, був визначений на рівні 1,26.

Листом від 20.03.2024 № ПІ-10/0-10/0/63-24 Головне управління Держгеокадастру у За порізькій області повідомило наступне: «Технічна документація з нормативної грошової оцін ки земель міста Запоріжжя розроблена Державним підприємством Українського державного науково-дослідного інституту проектування міст «Дніпромісто» ім. Ю.М. Білоконя у 2013 році (далі-Технічна документація) відповідно до Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, яка затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 за № 213 та Порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Державного комітету України по земе льним ресурсах, Міністерства аграрної політики України, Міністерства будівництва, архітек тури та житлового-комунального господарства України, Української академії аграрних наук від 27.01.2006 № 18/15/21/11 (які були чинні на момент складання технічної документації).

Рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 за № 7 затверджено технічну докуме нтацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, виконану Українським держа вним науково-дослідним інститутом проектування міст «Діпромісто», затверджено базову ва ртість 1 м. кв. земель м. Запоріжжя, з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошо вої оцінки земель за 2014 рік, в розмірі 299,14 грн., затверджено економіко-планувальне зону вання території міста Запоріжжя, затверджено коефіцієнти місцерозташування (Км2) згідно з додатком 1, коефіцієнти впливу локальних факторів (КмЗ) згідно з додатком 2 та введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста з 01.01.2016 року.

Відповідно до технічної документації при встановленні значення локального коефіцієн та для окремої земельної ділянки можливо встановлювати його значення на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійс нюється шляхом використання ГІС-технологій та електронних карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з численністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населе них пунктів.

Значення коефіцієнтів локальних факторів КмЗ для земельної ділянки встановлюється згідно Схем прояву локальних факторів оцінки (Інженерно-геологічних, санітарно- гігієничних, історико-культурних, природно-ландшафтних, функціонально-планувальних та інженерно-інфраструктурних факторів) та обчислюються за допомогою програмного продук ту, розробленого на підставі Технічної документації про нормативну грошову оцінку землі м. Запоріжжя.

Згідно схеми прояву локальних факторів для земельної ділянки за кадастровим номе ром :05:009:0410 встановлені значення коефіцієнтів локальних факторів:

- місце знаходження земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів 1.12;

- у зоні пішохідної доступності швидкісного морського та зовнішнього пасажирського транспорту 1.08;

- у зоні пішохідної доступності до національних, зоологічних та дендрологічних пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, пам`ятників природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон. пляжів 1.05;

- у межах території рекреаційного призначення (земель туризму та відпочинку, парків та зелених зон) (КмЗ=1.07) Пер.(9.57%) 1.01;

- у зоні обмеження забудови за рівнем напруження електромагнітного поля (КмЗ=0.9) пер.(20.36%) 0.98;

Сукупний коефіцієнт КмЗ: 1.26

ТОВ «СК Строітєль» вважає, що Відповідачем при формуванні оскаржуваного Витягу з НГО було невірно визначено сукупний локальний коефіцієнт КмЗ на рівні 1,26 внаслідок не- застосуваня всіх локальних коефіцієнтів за локальними факторами які підлягають застосуван ню при визначенні нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :05:009:0410. Як зазначав у листі Відповідач, рішенням Запорізької міської ради від 30.06.2015 № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» затверджено у тому числі коефіцієнти впливу локальних факторів (КмЗ) згідно з додатком 2. У Додатку 2 до Рішення міської ради затверджені значення коефіцієнтів впливу локальних фак торів КмЗ:

1. Розташування земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів 1,12.

2. Розташування земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформуючого значення 1,10.

3. Розташування земельної ділянки в зоні пішохідної доступності швидкісного міського та зовнішнього пасажирського транспорту 1,08.

4. Розташування земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до національних, зоо логічних та дендрологічних парків, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, пам`яток природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон, пляжів 1,05.

5. Розташування земельної ділянки в прирейковій зоні (ділянка розташована або при микає до відводу залізниці, має під`їзну залізничну колію) 1,05.

6. Земельна ділянка, що примикає до вулиці без твердого покриття 0.95.

7. Земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водопостачанням 0.95.

8. Земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водовідведенням 0,95.

9. Земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим теплопостачанням 0,95.

10. Земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим газопостачанням 0,95.

11. Земельна ділянка розташована в межах території, що має схил більш 20% 0,85.

12. Земельна ділянка розташована в зоні залягання ґрунтових вод менше 3 метрів 0.90.

13. Земельна ділянка розташована в зоні затоплення паводком понад 4% забезпеченості (шар затоплення понад 2 м) 0,90.

14. Земельна ділянка розташована на грунтах з несучою спроможністю менше 1,0 кг/кв см при потужності понад 2 м 0,85.

15. Земельна ділянка розташована в зоні значної заболоченості з ґрунтовим живленням, що важко осушується 0,90.

16. Земельна ділянка розташована в зоні небезпечних геологічних процесів (зсуви, карст, яружна ерозія яри понад 10м. штучні підземні виробки катакомби, підроблені території, провали та значні тріщини у земній корі, у тому числі з виходом метану на поверхню) 0,75.

17. Земельна ділянка розташована на намивних територіях 1,02.

18. Земельна ділянка розташована в межах заповідної території 1,15.

19. Земельна ділянка розташована в зоні регулювання забудови 1,10.

20. Земельна ділянка розташована в зоні історичного ландшафту, що охороняється 1.10.

21. Земельна ділянка розташована в зоні охорони поодиноких пам`яток 1.08.

22. Земельна ділянка розташована у межах території природоохоронного призначення (національних, зоологічних та дендрологічних парків, парків-пам`яток садово-паркового мис тецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, пам`яток природи) 1,10.

23. Земельна ділянка розташована у межах території рекреаційного призначення (зе мель туризму та відпочинку, парків та зелених зон) 1,07.

24. Земельна ділянка розташована в водоохоронній зоні* 1,02.

25. Земельна ділянка розташована в санітарно-захисній зоні 0.80.

26. Земельна ділянка розташована в зоні обмеження забудови за рівнем напруження електромагнітного поля 0,90.

27. Земельна ділянка розташована в зоні перевищення припустимого рівня шуму 0.90.

28. Земельна ділянка розташована на території забруднення грунтів важкими металами

0,90.

Як зазначав у своєму листі Відповідач, значення коефіцієнтів локальних факторів КмЗ для земельної ділянки встановлюється згідно Схем прояву локальних факторів оцінки (Інже нерно-геологічних, санітарно-гігієничних, історико-культурних, природно-ландшафтних, функціонально-планувальних та інженерно-інфраструктурних факторів) та обчислюються за до помогою програмного продукту, розробленого на підставі Технічної документації про норма тивну грошову оцінку землі м. Запоріжжя.

Онак позивач вважає, що при формуванні оскаржуваного Витягу з НГО Відповідачем не були враховані наступні інженерно-інфраструктурні фактори: земельна ділянка з кадастровим номером :05:009:0410 не забезпечена централізованим водопостачанням та водовідведенням (не підключена до магістральних ме реж), не забезпечена централізованим газопостачанням, не забезпечена централізованим теплопостачанням.

Отже, відповідач вважає, що при формуванні оскаржуваного Витягу з НГО Відповідач завищив локальний ко ефіцієнт КмЗ внаслідок незастосування локальних факторів, які мають вплив на земельну ді лянку та мають локальні коефіцієнти з від`ємним значенням, а отже знижують розмір норма тивної грошової оцінки земельної ділянки, а саме наступні інженерно-інфраструктурні факто ри:

- земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водопостачанням 0,95;

- земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим водовідведенням 0,95;

- земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим теплопостачанням 0.95;

- земельна ділянка, яка не забезпечена централізованим газопостачанням 0,95.

Безпідставне завищення сукупного локального коефіцієнта КмЗ порушує права Пози вача, оскільки завищує вартість земельної ділянки та відповідно завищує розмір плати за зем лю, яку має сплачувати ТОВ «СК «Строітєль», у зв`язку з наведеним позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Закону України "Про оренду землі" №161-XIV від 06.10.1998 (далі Закон №161-XIV) визначено, що відносини, пов`язані з орендною землі регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Відповідно до статті 21 Закону №161-XIV орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

Згідно з положеннями частини п`ятої статті 288 Податкового кодексу України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу: не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки; не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Згідно з ч.ч. 3, 5 ст. 201 Земельного кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Преамбулою Закону України «Про оцінку земель» №1378-IV від 11.12.2003 (далі Закон №1378-IV) встановлено, що цей Закон визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Згідно зі ст. 1 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами. При цьому під рентним доходом розуміється дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Частиною першою статті 13 Закону №1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Статтею 18 Закону №1378-IV встановлено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше, ніж один раз на 5-7 років.

За результатами бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт (частина перша статті 20 Закону №1378-IV).

Відповідно до статті 15 Закону №1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Рішення рад щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.

Зокрема, у пункті 271.2 статті 271 Податкового кодексу України зазначено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. При цьому, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради. Таке рішення офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 31.07.2018 у справі №804/7823/14, від 30.10.2018 у справі №804/2111/14.

Згідно із частиною другою статті 20 Закону №1378-IV, дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону №1378-IV витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

Згідно із пунктом першим, підпунктом 36 пункту четвертого Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №15 (далі Положення №15), Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру. Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань, серед іншого, видає витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Таким чином, у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою та земельних ділянок, Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, є предметом судового розгляду та має здійснюватися адміністративним судом. Крім цього, витяг про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки є однією з підстав визначення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою. Отже, оформлюваний органом Держгеокадастру витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, у якому визначено конкретний розмір такої оцінки, безпосередньо пов`язаний з колом прав та обов`язків користувача відповідної земельної ділянки.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489 (далі - Порядок №489).

У пункті 3 розділу ІІ Порядку №489 встановлено, що нормативна грошова оцінка (далі НГО) всіх категорій земель та земельних ділянок населених пунктів (за винятком земель сільськогосподарського призначення та земельних ділянок водного фонду, що використовуються для риборозведення) визначається згідно з формулою: Цн = (В х Нп/Нк) х Кф х Км, де Цн - НГО квадратного метра земельної ділянки (у гривнях); В - витрати на освоєння та облаштування території з розрахунку на квадратний метр (у гривнях); Нп - норма прибутку (6 %); Нк - норма капіталізації (3 %); Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки; Км - коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки.

Положенням пункту 6 розділу ІІ Порядку №489 передбачено, що коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення; Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території у межах населеного пункту (економіко-планувальної зони); Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки у межах економіко-планувальної зони.

Вихідними даними для обчислення коефіцієнта Км є затверджені матеріали Генеральної схеми планування території України, схеми планування території Автономної Республіки Крим та областей, генеральні плани населених пунктів у частині, яка характеризує існуючий стан населеного пункту. Значення коефіцієнтів установлюються за результатами пофакторних оцінок кожної групи з урахуванням питомої ваги рентоутворювальних факторів у формуванні загального рентного доходу в межах населеного пункту та його економіко-планувальних зон.

Відповідно до розділу ІІІ Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 (далі Методика №213), що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, Км3 - це коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території.

У пункті 10 розділу ІІ Порядку №489 передбачено, що значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів. Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені у додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Отже, сукупний коефіцієнт Км3 повинен визначатися як добуток пофакторних оцінок (локальних факторів, локальних коефіцієнтів), які є на відповідній земельній ділянці.

Додаток 7 до Порядку №489 у формі таблиці відображає перелік локальних факторів по групам та коефіцієнти локальних факторів із вказівкою граничних (максимальних і мінімальних) значень коефіцієнтів.

Вказаним додатком передбачено такі групи факторів: функціонально-планувальні фактори; інженерно-інфраструктурні фактори; інженерно-геологічні фактори; історико-культурні фактори; природно-ландшафтні фактори; санітарно-гігієнічні фактори.

Зокрема, до функціонально-планувальних факторів віднесено такі фактори з такими значеннями максимальних і мінімальних коефіцієнтів, як: місцезнаходження земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів - 1,04-1,2; у зоні магістралей підвищеного містоформувального значення 1,05-1,2; у зоні пішохідної доступності швидкісного міського та зовнішнього пасажирського транспорту - 1,04-1,15; у зоні пішохідної доступності до національних природних, регіональних ландшафтних, зоологічних та дендрологічних парків, парків - пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, біосферних та природних заповідників, пам`яток природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон, пляжів - 1,04-1,15; у прирейковій зоні (ділянка, розташована або примикає до смуги відведення, має під`їзну залізничну колію) - 1,04-1,10.

Водночас, до інженерно-інфраструктурних факторів віднесено такі фактори з такими значеннями максимальних і мінімальних коефіцієнтів, як: земельна ділянка, що примикає до вулиці без твердого покриття - 0,90-0,95; земельна ділянка, що примикає до вулиці із твердим покриттям - 1,00; не забезпечена централізованим водопостачанням - 0,90-0,95; забезпечена централізованим водопостачанням - 1,00; не забезпечена централізованим водовідведенням 0,90-0,95; забезпечена централізованим водовідведенням 1,00; не забезпечена централізованим теплопостачанням 0,90-0,95; забезпечена централізованим теплопостачанням 1,00; не забезпечена централізованим газопостачанням 0,90-0,95; забезпечена централізованим газопостачанням 1,00.

Згідно частини першої статті 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад. Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (частина перша статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" №280/97-ВР від 21.05.1997 (далі Закон №280/97-ВР).

Відповідно до частини першої статті 73 Закону №280/97-ВР акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що величина локального коефіцієнту Км3 визначається щодо кожного населеного пункту з урахуванням місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території, на підставі рішення сільської, селищної, міської ради.

Судом встановлено, що при визначенні розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, наданої в оренду позивачу (кадастровий номер :05:009:0410) при формуванні витягу № НВ-023 застосовувався коефіцієнт Км3 на рівні "1,26", який визначався за добутком пятьох функціонально-планувальних факторів, а саме: місце знаходження земельної ділянки в зоні пішохідної доступності до громадських центрів 1.12; у зоні пішохідної доступності швидкісного морського та зовнішнього пасажирського транспорту 1.08; у зоні пішохідної доступності до національних, зоологічних та дендрологічних пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, пам`ятників природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон пляжів 1,05; у межах території рекреаційного призначення (земель туризму та відпочинку, парків та зелених зон) (КмЗ=1.07) Пер.(9.57%) 1.01; у зоні обмеження забудови за рівнем напруження електромагнітного поля (КмЗ=0.9) пер.(20.36%) 0.98.

Жоден інший локальний фактор, зокрема з груп інженерно-інфраструктурних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних та санітарно-гігієнічних врахований не був.

Разом з тим, відповідно до наданого позивачем листа Департаменту архітектури та містобудування Запоріької міської ради вих. № 05-13/1697 від 15.05.2024 та доданих до нього витягів з топографо-геодезичного плану М1:500 вбачається, що з приводу земельної ділянки кадастровий номер :05:009:0410 та наявних на ній охоронних зон інженерних мереж: тепло-, газо-, водопостачання, водвідведення для розтащування спортивно-оздоровчого комлексу, то з архівних даних містобудівного кадастру, який ведеться Департаментом згідно ст. 22 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності» та п. 8 постанови Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 №599 «Про містобудівний кадастр» а саме: за топографо-геодезичною зйомкою М1:500 (редакція 2024 рік) зазначену земельну ділянку перетинає кабельна лінія 6кВ з боку парку «Пушкіна» та мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської.

Відповідно до ст.22 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», містобудівний кадастр - це державна або комунальна система зберігання і використання геопросторових даних про територію, адміністративно-територіальні одиниці, екологічні, інженерно-геологічні умови, будівельну діяльність, інформаційних ресурсів будівельних норм і правил лля задоволення інформаційних потреб у плануванні територій та будівництві, формування галузевої складової державних інформаційних ресурсів. Відповідно до ч. 2 вказаної статті, містобудівний кадастр ведеться уповноваженими органами містобудування та архітектури, які можуть утворювати для цього служби містобудівного кадастру, та іншими суб`єктами, визначеними цим законом. Містобудівний кадастр включає геопросторові дані про інженерно-геологічні умови, об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури, наявні та запроектовані інженерні мережі, лінійні об`єкти енергетичної інфраструктури, розподіл потужностей інженерних мереж, інформацію про вільні потужності та видані технічні умови. Оновлення зазначених геопросторових даних здійснюється уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі інформації, поданої суб`єктами природних монополій, органами місцевого самоврядування, органами виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями протягом п`яти календарних днів з дня її подання.

Враховуючи наведене, саме оновлена інформація у формі витягу з топографо- геодезичного плану м. Запоріжжя М 1:500 є допустимим та достовірним доказом відсутності на спірній земельній ділянці мереж централізованого водопостачання, водовідведення, теплопостачання та газопостачання.

Стосовно наявності на спірній земельній ділянці мереж водопостачання суд зазначає наступне. Як зазначено у листі Департаменту архітектури та містобудування Запорізької міської ради від 15.05.2024 № 05-13/1697, спірну земельну ділянку перетинає мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської. Відповідно до ст.1 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання», водопровідна мережа - це система трубопроводів, відповідних споруд та устаткування для розподілу і подачі питної води споживачам. Натомість мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської на спірній земельній ділянці не є частиною водопровідної мережі у розумінні Закону України «Про питну воду та питне водопостачання», що обґрунтовується наступним.

ТОВ «СК «Строітєль» на підставі укладеного із Запорізькою міською радою Договору оренди землі № 00013 від 01.03.2023 є орендарем іншої земельної ділянки комунальної власності загальною площею 0,6705 га, кадастровий номер :05:009:0413, для розташування критої льодової ковзанки із штучним льодом, що знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул. Волгоградська, 30а - тобто межує із спірною земельною ділянкою. На вказаній земельній ділянці розташована крита льодова ковзанка із штучним льодом. Для функціонування вказаного об`єкту ТОВ «СК «Строітєль» було отримано у КП «Водоканал» технічні умови підключення та замовлено у ліцензованого інженера Проект водопостачання та каналізування льодової ковзанки із штучним льодом по вул. Волгоградській,30А у м. Запоріжжі (далі - Проект).

Як вбачається із витягу з топографо-геодезичного плану м. Запоріжжя М 1:500 в лівому куті спірної земельної ділянки з боку вулиці Брянської міститься зелена лінія з умовним позначенням В (водопровід), яка закінчується нанесенням умовного графічного позначення (перекреслене коло з літерою т - тупик мережі). Відповідно до розділу Проекту «План мереж В1,К1», дане графічне позначення це - ПГ-1. Згідно розділу Проекту «Схема водомірного вузла. Деталювання камери та колодязів», ПГ-1 це пожежний гідрант. Проектом передбачено влаштування двох пожежних гідрантів на проектованій мережі водопостачання для забезпечення потреб на зовнішнє пожежогасіння. Тобто мережа водопроводу в лівому куті з боку вулиці Брянської на спірній земельній ділянці - це пожежний гідрант, встановлений у межах підключення до водопостачання об`єкту (льодової ковзанки із штучним льодом), який знаходиться на іншій земельній ділянці з кадастровим номером :05:009:0413, яка межує із спірною земельною ділянкою. За приписами пп.9) п.2.1. ч.2 «Система протипожежного водопроводу» Розділу V «Вимоги до утримання технічних засобів протипожежного захисту» Правил пожежної безпеки в Україні, біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення - згідно з підпунктом 8 цього пункту) покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: - для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.06.2015 № 696 затверджено Інструкцію про порядок утримання, обліку та перевірки технічного стану джерел зовнішнього протипожежного водопостачання (далі - Інструкція). Відповідно до п.1,2 Інструкції, ця Інструкція є обов`язковою для виконання пожежно- рятувальними підрозділами Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - пожежно-рятувальні підрозділи ДСНС України), а також юридичними особами, яким на підставі прав власності або іншого речового права належать пожежні гідранти, природні та штучні пожежні водоймища, градирні, водонапірні вежі (далі - джерела зовнішнього протипожежного водопостачання). Ця Інструкція встановлює єдиний порядок утримання джерел зовнішнього протипожежного водопостачання, здійснення їх обліку та перевірок технічного стану. Відповідно до п.7 Розділу ІІ. «Порядок утримання джерел зовнішнього протипожежного водопостачання» Інструкції, використовувати воду в будь-яких інших цілях з водних об`єктів, спеціально призначених для протипожежних потреб, забороняється.

Враховуючи наведене, підключення до мережі водопостачання через пожежний гідрант прямо заборонено нормами Інструкції. Як вбачається із витягу з топографо-геодезичного плану м. Запоріжжя М 1:500, найближча точка підключення до водопровідної мережі розташована за межами спірної земельної ділянки. Отже наведені вище докази у сукупності спростовують забезпечення спірної земельної ділянки централізованими водопостачанням.

Також відсутність приєднання будівель та споруд, розташованих на спірній земельній ділянці, до мереж централізованого водопостачання, водовідведення, теплопостачання, газопостачання підтверджується матеріалами технічної інвентаризації, а саме технічним паспортом, складеним ТОВ «Запорізьке міжміське бюро технічної інвентаризації». Вказаний доказ є допустимим та достовірним, оскільки за приписами п.п.2 п.1 «Загальні вимоги» Розділу III. «Організація та порядок виконання робіт» Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна (затверджена Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України 24.05.2001 № 127), яка була чинною на час складання технічного паспорту, під час технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна оглядаються основні конструктивні елементи будинків: фундаменти, стіни, перегородки, міжповерхові та горищні перекриття, підлога, вікна, двері, покрівля, а також внутрішнє і зовнішнє опорядження; системи опалення та вентиляції, водопровідно-каналізаційне обладнання, газове і електрообладнання, ліфти, сміттєпроводи тощо. Враховуючи наведене, відсутність мереж була встановлена під час огляду об`єктів нерухомості та ї технічної інвентаризації, відомості по що були внесені до Технічного паспорту. Доказів зворотнього відповідачем суду не надано.

Таким чином, судом встановлено, що при визначенні розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, наданої в оренду позивачу (кадастровий номер :05:009:0410 ) при формуванні витягу № НВ-023 із технічної документації з нормативної грошової оці нки земельних ділянок, дата формування витягу: 20.11.2023 відповідачем не були враховані понижуючі коефіцієнти з урахуванням наявних локальних інженерно-інфраструктурних факторів, зокрема таких як: не забезпечення централізованим газопостачанням, теплопостачанням, водопостачанням і водовідведенням (в повному обсязі) (0,95), що вплинуло на кінцевий результат нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Такі локальні коефіцієнти зменшують нормативну грошову оцінку відповідних земельних ділянок, що має безпосередній вплив на розмір орендної плати для позивача.

Видача вищезазначеного витягу із визначенням нормативної грошової оцінки земельних ділянок внаслідок незастосування існуючих локальних коефіцієнтів має своїм наслідком протиправне збільшення розміру орендної плати, яку позивач буде змушений сплачувати виходячи із завищеного розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка перебуває в оренді.

З метою захисту прав позивача та відновлення фінансового стану останнього, єдиним ефективним способом захисту є визнання дій відповідача протиправними та скасування відповідного витягу.

При цьому суд відхиляє довід відповідача про те, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Так, у постанові від 24.11.2021 у справі № 817/1780/17 Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду відступила від вищезазначеного висновку та сформувала новий: дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав. Аналогічного вісиновку дійшов Верховний Суд у постанові від 24.06.2024 у справі № 460/14725/22.

Також, суд відхиляє аргументи відповідача щодо неможливості впливати на показники коефіцієнтів Км3 у зв`язку з наданням витягу із застосуванням програмного забезпечення в автоматизованому режимі, з огляду на таке.

Наданий позивачу витяг про нормативну грошову оцінку земель сформовано посадовими особами Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області.

Згідно із п. 4 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051 (далі - Порядок № 1051), ведення Державного земельного кадастру здійснює Держгеокадастр та його територіальні органи. Держателем Державного земельного кадастру є Держгеокадастр. Функції адміністратора Державного земельного кадастру виконує визначене Держгеокадастром за погодженням з Мінагрополітики державне підприємство, яке належить до сфери управління Держгеокадастру.

Відповідно до п. 5 Порядку № 1051 до складу Держгеокадастру та його територіальних органів входять державні кадастрові реєстратори, які здійснюють внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей в межах повноважень, визначених Законом України «Про Державний земельний кадастр» та цим Порядком.

Державний кадастровий реєстратор має доступ до всіх відомостей Державного земельного кадастру, самостійно приймає рішення про внесення відомостей до нього, надання таких відомостей, а також відмову у внесенні або наданні відомостей.

Згідно з пп.1 п. 6 Порядку № 1051 до повноважень державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та його територіальних органів належить внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них), індексної кадастрової карти кадастрової зони за межами адміністративно-територіальних одиниць (змін до неї) та відомостей про кадастрове зонування земель в межах території України (змін до них).

Відповідно до п. 10 розділу ІІ Порядку № 489 значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей. Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці.

Отже, внесення до Державного земельного кадастру геодезичної, картографічної основи та відомостей про них (змін до них), індексних кадастрових карт (планів) відповідних адміністративно-територіальних одиниць (змін до них) входить до компетенції державного кадастрового реєстратора, який, у свою чергу входить до складу Держгеокадастру та його територіальних органів, що спростовує доводи відповідача про неможливість внесення до бази даних певних змін щодо території розташування земельної ділянки, які стосуються саме цієї земельної ділянки.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 03 червня 2022 року у справі № 160/12709/19.

За наведеного, суд дійшов висновку, що дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо незастосування у Витязі № НВ-023 із технічної документації з нор мативної грошової оцінки земельних ділянок, дача формування витягу: 20.11.2023 земельної ділянки площею 1,2425 га, яка розташована за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Володимира Грищенка (колишня назва - Волгоградська). 30а, кадастровий номер: :05:009:0410 локальних коефіцієнтів за локальними факторами: «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0,95», «не забезпечена централізованим водовідведенням - 0,95», «не забезпечена централізованим теплопостачання - 0,95», «не забезпечена централі зованим газопостачанням - 0,95» вчинені не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відтак при при формуванні зазначеного витягу відповідач діяв неправомірно у зв`язку з чим вказаний витяг підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання відповідача сформувати та надати ТОВ «СК «Строітєль» в установленому чинним законодавством порядку витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ді лянки, кадастровий номер :05:009:0410 із застосовуванням сукупного локального коефіцієнту КмЗ з урахуванням у тому числі, локальних коефіцієнтів за локальними фактора ми: «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0.95», «не забезпечена централізова ним водовідведенням - 0,95», «не забезпечена централізованим теплопостачання - 0.95», «не забезпечена централізованим газопостачанням - 0,95 суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що дії, пов`язані із наданням витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є адміністративною послугою, яка надається у встановленому законодавством порядку.

Так, правові засади реалізації прав, свобод і законних інтересів фізичних та юридичних осіб у сфері надання адміністративних послуг визначає Закон України «Про адміністративні послуги» (далі - Закон).

В силу п. 1 ст. 1 Закону адміністративна послуга - результат здійснення владних повноважень суб`єктом надання адміністративних послуг за заявою фізичної або юридичної особи, спрямований на набуття, зміну чи припинення прав та/або здійснення обов`язків такої особи відповідно до закону.

П. 3 вищезазначеної статті встановлено, що суб`єкт надання адміністративної послуги - орган виконавчої влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадові особи, державний реєстратор, суб`єкт державної реєстрації, уповноважені відповідно до закону надавати адміністративні послуги.

Ч. 1 ст. 3 Закону передбачено, що законодавство у сфері надання адміністративних послуг складається з Конституції України, цього та інших законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері надання адміністративних послуг.

Ст. 9 Закону встановлений порядок надання адміністративних послуг. Так, адміністративні послуги надаються суб`єктами надання адміністративних послуг безпосередньо або через центри надання адміністративних послуг.

Адміністративні послуги в електронній формі надаються з використанням Єдиного державного вебпорталу електронних послуг, у тому числі через інтегровані з ним інформаційні системи державних органів та органів місцевого самоврядування. Порядок та вимоги щодо інтеграції інформаційних систем державних органів та органів місцевого самоврядування до Єдиного державного вебпорталу електронних послуг затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері надання адміністративних послуг.

Заява на отримання адміністративної послуги (далі - заява) подається в порядку, встановленому Законом України "Про адміністративну процедуру".

Центри надання адміністративних послуг та суб`єкти надання адміністративних послуг у випадках, передбачених законодавством, а також на вимогу суб`єкта звернення забезпечують складання заяви в електронній формі, її друкування та надання суб`єкту звернення для перевірки та підписання.

Поряд з цим, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.05.2014 № 523-р затверджено перелік адміністративних послуг органів виконавчої влади та адміністративних послуг, що надаються органами місцевого самоврядування у порядку виконання делегованих повноважень, які є обов`язковими для надання через центри надання адміністративних послуг.

Відповідно до Додатку до вищезазначеного розпорядження видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є адміністративною послугою (п. 168 Додатку).

Крім того, відповідно до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру.

В свою чергу, в силу ч. 1 ст. 6 Закону України «Про Державний земельний кадастр» ведення та адміністрування Державного земельного кадастру забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Таким чином, отримати витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки можливо лише в установленому законодавством порядку, наведеному вище. Оскільки предметом позову не є бездіяльність відповідача щодо не видачі позивачу витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки за заявою позивача а натомість предметом оскарження у цій справі є витяг, який був виданий не відповідачу за його заявою, а прокурору як сам про це зазначив позивач у позові, то позовні вимоги в частині зобов`зання відповідача надати позивачу витяг задоволенню не підлягають.

Інші доводи сторін не спростовують вищенаведені висновки суду з зазначених вище підстав.

За приписами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин справи та зазначених норм матеріального та процесуального права, суд дійшов висновку, що позивачем обґрунтовано належними та допустимими доказами позовні вимоги, а тому позов слід задовольнити частково.

Згідно з ч.3ст.139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 грн підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо заяви позивача про стягнення судових витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 ст. 16 КАС України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

З метою підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу до матеріалів справи додано копії: Договору про надання правової допомоги від 04.03.2024, укладеного між позивачем та адвокатом Саланською Ілоною Любомирівною, додаткової угоди №1 від 16.04.2024 до договору про надання правової допомоги №04/03 від 04.03.2024, акту №1 від 10.06.2024 приймання-передачі наданих послуг згідно Договру про надання правової допомоги, рахунку № 1 від 10.06.2024, Рекомендацій про застосування рекомендованих (мінімальних) ставко авдкатського гонорару, затверджених рішенням Ради адвокатів Чернігівської області №57 від 16.02.2018, Рекомендацій щодо застосування рекомендованих (мінімальних) ставок адвокатського гонорару, затверджених Рішенням Ради адвокатів Харківської області №17 від 21.03.2018.

З вищенаведених документів слідує, що 10 квітня 2024 року між ТОВ «СК «Строітєль» та адвокатом Саланською І.Л. був підписаний Акт № 1 від 10.06.2024 приймання-передачі наданих послуг згідно Договору про надання правової допомоги № 04/03 від 04.03.2024, яким яким засвідчено факт надання правової допомоги на суму 7 000,00 грн. в рамках судової справи № 280/3337/24, яка розглядається Запорізьким окружним адміністративним судом. Клієнт претензій по об`єму, якості та строкам надання правової допомоги не має.

За умовами п.3.1 Додаткової угоди № 1 від 16.04.2024 до Договору, гонорар перераховується протягом 20 (двадцяти) днів з моменту набрання законної сили рішенням суду першої інстанції безпосередньо на банківський рахунок Адвоката або готівкою, на підтвердження чого складається розрахунковий документ (прибутковий касовий ордер), на підставі виставленого ним рахунку.

За таких умов, надані правничі послуги у справі № 280/3337/24 на даний момент не оплачені, адже сторони узгодили їх оплату після того, як рішення набере законної сили.

Матеріалами справи підтверджується факт надання правничої допомоги адвокатом Саланською І.Л. у даній справі, а саме: представником позивача складена та підписана позовна заява (8 годин роботи 3000,00 грн), складено та подано відповідь на відзив (2000 грн. за один документ), підготовка клопотань про залучення до справи додаткових доказів від 31.05.2024 та 10.06.2024 (2000 грн. за два документа).

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 21.01.2021 у справі № 280/2635/20, від 13.12.2023 у справі №160/17139/20 тощо, враховуючи приписи частини 7 статті 139 КАС України, витрати на професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено, що узгоджується із рішенням ЄСПЛ «Бєлоусов проти України», за яким навіть несплата адвокатського гонорару, обумовленого договірними зобов`язаннями, свідчить про те, що витрати за таким гонораром є «фактично понесеними».

Незважаючи на те, що при застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, такий, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям. Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог.

Правова позиція щодо застосування норм права у аналогічних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 26.04.2023 у справі № 540/2505/19, від 27.11.2023 у справі №826/7778/17 тощо.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц вказала на виключення ініціативи суду щодо вирішення питань з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони.

Аналогічних висновків дійшла Велика Палата в додатковій постанові №910/12876/19.

Наведений підхід до вирішення питання зменшення витрат на правничу допомогу знайшов своє відображення і в постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року у справі № 815/1479/18, від 15 липня 2020 року у справі № 640/10548/19, від 21 січня 2021 року у справі № 280/2635/20, від 18 травня 2022 року у справі № 640/4035/20, від 16 червня 2022 року у справі № 380/4759/21, від 27 листопада 2023 року у справі №826/7778/17 тощо.

Відповідач не подав до суду заперечень проти заяви про стягнення витрат на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 7000,00 грн.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наданими до матеріалів справи письмовими доказами підтверджується обґрунтований розмір витрат на професійну правничу допомогу в сумі 7000 грн, які підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо незастосування у Витязі № НВ-023 із технічної документації з нор мативної грошової оцінки земельних ділянок, дача формування витягу: 20.11.2023 земельної ділянки площею 1,2425 га, яка розташована за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Володимира Грищенка (колишня назва - Волгоградська). 30а, кадастровий номер: :05:009:0410 локальних коефіцієнтів за локальними факторами: «не забезпечена централізованим водопостачанням - 0,95», «не забезпечена централізованим водовідведенням - 0,95», «не забезпечена централізованим теплопостачання - 0,95», «не забезпечена централі зованим газопостачанням - 0,95»;

Визнати протиправним та скасувати витяг № НВ-023 із технічної доку ментації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок щодо земельної ділянки з кадаст ровим номером: :05:009:0410, сформований Головним управлінням Держгеокадас тру у Запорізькій області 20.11.2023.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3028,00 грн. та судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 7000 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Третього апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Спортивний комплекс «Строітєль» (69035, м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, 82, оф. 124, ).

Відповідач: Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, ).

Третя особа: Запорізька міська рада, 69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 206, ).

Суддя Н.В. Стрельнікова