Справа № 520/5085/24
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 серпня 2024 р. м. ХарківСправа № 520/5085/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Мельнікової Л.В.,

Суддів Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2024 по справі № 520/5085/24 за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2024 у справі № 520/5085/24 задоволено вимоги ПП "Торговий дім "Золота миля" до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови.

12.07.2024 через систему «Електронний суд» на зазначене судове рішення відповідачем подана апеляційна скарга, до якої скаржником не доданий документ про сплату судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2024 апеляційну скаргу Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України залишено без руху; надано скаржнику десятиденний строк, з часу отримання копії ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме, - надання апеляційному суду документа про сплату судового збору.

Копію судового рішення доставлено до електронного кабінету Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України - 24.07.2024, о 14:59 годині, відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, тобто днем отримання є 24.07.2024.

Строк виконання судового рішення сплинув 05.08.2024 (з урахуванням ч. 6 ст. 120 КАС України).

25.07.2024 апелянтом надано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги до закінчення розгляду.

В обґрунтування клопотання зазначає, що станом на 25.07.2024 у Харківської митниці вичерпані кошторисні призначення на сплату судового збору. 06.06.2024 до Департаменту бухгалтерського обліку, звітності та планово-фінансової роботи Державної митної служби України Харківською митницею було надіслано лист №7.14-1/22/4/3937 щодо наближення кошторисних призначень за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні видатки». Однак у зв`язку з відсутністю на даний момент коштів для сплати судового збору відповідне наближення кошторисних призначень не схвалено (копія листа додається). 08.07.2024 до юридичного управління Харківської митниці було надіслано Управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Харківської митниці службову записку «Про сплату судового збору» № 22/22-02/57314, в якій повідомляється, що в зв`язку з закінченням кошторисних призначень по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» на 2024 рік та наявною кредиторською заборгованістю у сумі 5 166.10 грн. (переоформлення транспортних засобів митниці), залишок коштів на рахунку зарезервований для погашення заборгованості, але в зв`язку з наявністю безспірного списання у сумі 163 905.73 грн. данні кошти залишаються на рахунку. На теперішній час у митниці відсутнє фінансування за цим кодом видатків бюджету (2800 «Інші видатки», виписка Державної казначейської служби України за 13.07.2024 додається).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заявлене клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною першою ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Положеннями частини другої ст. 8 Закону України «Про судовий збір» закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведений перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або зменшення чи звільнення від його сплати є вичерпним, а тому не допускається його розширення з ініціативи суду лише з урахуванням майнового стану сторони за відсутності умов, передбачених зазначеними положеннями цього Закону.

Харківська митниця є органом виконавчої влади. Фінансування витрат державного органу на оплату судового збору із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

В обґрунтування свого клопотання про відстрочення сплати судового збору скаржник надав суду виписку Державної казначейської служби України за КЕКВ по рахунку Харківської митниці лише за 13.07.2024. Інформації щодо обсягів фінансування, асигнувань Харківської митниці на 2024 рік, суду не надано.

Апелянт, маючи однаковий обсяг процесуальних прав і обов`язків поряд з іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень та є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому обмежене його фінансування, зокрема, в частині видатків, передбачених на сплату судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру або звільнення від сплати судових витрат останнього, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені у кошторисі установи своєчасно і у повному обсязі.

Таким чином, особа, яка звертається до суду апеляційної інстанції, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

З огляду на наведене колегія суддів вважає, що клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору з наведених ним підстав задоволенню не підлягає, оскільки незадовільне матеріальне забезпечення суб`єкта владних повноважень, не є належною правовою підставою для цього в розумінні положень частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір».

За вказаних обставин, та з урахуванням встановленого наведеними законодавчими приписами режиму правового регулювання питання відстрочення, розстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов та підстав для цього, заявлене апелянтом клопотання в цій частині задоволенню не підлягає.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Суб`єкт владних повноважень, який діє від імені держави, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у них коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення, розстрочення чи відстрочення від такої сплати.

Верховний Суд у постанові від 17.05.2022 у справі № 826/13250/18 підкреслив, що метою продовження процесуального строку, встановленого судом, є сприяння особі у реалізації процесуального права та/або виконанні процесуального обов`язку. Доцільність продовження процесуального строку обумовлюється рівнем ймовірності, наскільки таке продовження буде ефективним у контексті не тільки реалізації особою процесуального права та/або виконанні процесуального обов`язку, а й правової визначеності учасників правовідносин, спір між якими вирішується із застосуванням процесуальних засобів.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Згідно з ч. 5 ст. 298 КАС України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 298 КАС України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України апеляційна скарга повертається скаржнику, якщо останній не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на викладене, суд вважає, що апеляційну скаргу слід повернути скаржнику.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2024 по справі № 520/5085/24 за позовом Приватного підприємства Торговий дім Золота миля до Харківської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Мельнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц