Справа № 340/5050/24
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5050/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Центрально-південного міжрегіонального управління ДМС України (вул. Єгорова Олексія, буд. 25 а, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25015; ) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення суду про поновлення на роботі, за період з 16.03.2024 р. по 30.04.2024 р. в сумі 33376 (тридцять три тисячі триста сімдесят шість) гривень 96 коп.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом.

За правилами частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (абзац перший).

Приписами частини третьої статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу норм частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тобто, інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З огляду на предмет спору у цій справі для цих правовідносин визначений місячний строк звернення до суду.

З матеріалів позовної заяви, суддя убачає, що позивач просить суд стягнути з Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення суду про поновлення на роботі за період з 16.03.2024 р. по 30.04.2024 р.

Суддя убачає, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 15.03.2024 по справі № 580/399/24, визнано протиправним та скасовано наказ Державної міграційної служби України від 12.12.2023 № 345-кт «Про звільнення ОСОБА_1 » та наказ Управління Державної міграційної служби України в Черкаській області від 13.12.2023 № 134-к «Про оголошення звільнення ОСОБА_2 ». Цим рішенням вирішено поновити ОСОБА_1 на посаді завідувача Тальнівського сектору Управління Державної міграційної служби в Черкаській області з 15.12.2023 та стягнути з Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 68839,98 грн. з відрахуванням податків зборів та обов`язкових платежів.

Як зазначає особисто позивачка, на виконання вказаного рішення суду по справі №580/399/24, згідно наказів від 30.04.2024 № 96-кт та № 88- к, її поновлено на посаді завідувача Тальнівського сектору Управління Державної міграційної служби в Черкаській області з 15.12.2023.

Однак, здійснивши її поновлення на роботі, як вказує позивачка, їй не проведено нарахування та виплату середньої заробітної плати за період з 16.03.2024 по 30.04.2024, тобто до дня видання наказу про її поновлення.

Таким чином, з огляду на вказане вище, суддя убачає, що про правовідносини, з приводу яких позивачка звернулась до суду, їй стало відомо ще із факту її поновлення (з 01 травня 2024 року), натомість до суду з цим позовом вона звернулась лише 24.07.2023 року (через засоби поштового зв`язку), тобто з пропуском встановленого законом місячного строку звернення до суду.

Згідно вимог частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (частина 2 статті 123 КАС України).

Відтак, суддя вважає за необхідне повідомити позивача про необхідність подати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення з цим позовом та надати документальні докази поважності причин його пропуску.

При цьому суддя зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК