Справа № 320/22602/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2024-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2024 року № 320/22602/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» до Державної інспекції архітектури та містобудування України про визнання протиправними та скасування приписів та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» (далі також ТОВ «ОЛІМП-ЛТД», позивач) із позовом до Державної інспекції архітектури та містобудування України (далі також відповідач, ДІАМ), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Припис Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12 червня 2023 року, що винесений товариству з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» щодо будівництва «Реконструкція з недобудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040;

- визнати протиправним та скасувати Припис Державної інспекції архітектури та містобудування України про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12 червня 2023 року, що винесений товариству з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» щодо будівництва «Реконструкція з недобудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040;

- визнати протиправною та скасувати Постанову Державної інспекції архітектури та містобудування України № 2/02-1-10 від 21 червня 2023 року про накладення штрафу на товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» за порушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого абзацом 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності на суму 2 415 600, 00 грн.

Ухвалою суду від 06 липня 2023 року відкрито провадження в даній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 24 липня 2023 року вжито заходи забезпечення адміністративного позову шляхом:

- зупинення дії припису Державної інспекції архітектури та містобудування України про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 12 червня 2023 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василівною, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Поффет Павлом Андрійовичем, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Богомоловою Юлією Юріївною, за результатами позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040, виданого товариству з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД»;

- зупинення дії припису Державної інспекції архітектури та містобудування України про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12 червня 2023 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліною Веронікою Василівною, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Поффет Павлом Андрійовичем, головним інспектором будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Богомоловою Юлією Юріївною, за результатами позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040, виданого товариству з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД».

В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваних рішень та порядку їх прийняття.

Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржувані рішення прийняті ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Державною інспекцією архітектури та містобудування України проведено позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23 Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Здійснення перевірки проводилось щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Державної інспекції архітектури та містобудування України від 25 травня 2023 року № 46 та пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», наказу Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України від 22 травня 2023 року № 433 «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю».

Відповідачем складено Акт № 1 від 12 червня 2023 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами перевірки відповідачем видано ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 12 червня 2023 року, яким вимагається усунути у встановленому законодавством порядку допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на земельній ділянці з кадастровим номером :76:032:0040 за адресою: м, Київ, Печерський район, вул. Хрещатик 23 шляхом отримання дозволу на виконання будівельних робіт у термін до 11 серпня 2023 року.

Крім того, за результатами перевірки відповідачем складено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12 червня 2023 року, яким вимагається зупинити виконання будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :76:032:0040 за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Хрещатик 23 до отримання дозволу на виконання будівельних робіт у термін до 11 серпня 2023 року.

Також, відповідачем складно протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності від 12 червня 2023 року, у якому зазначено, що під час здійснення позапланової перевірки встановлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності товариством з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД»: а саме: пункту 3 частини 1 статті 34 та частини 1 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзацу третього пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (Виконання будівельних робіт без видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними (СС3) наслідками, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом).

Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абзацом 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

В подальшому, 21 червня 2023 року відповідачем винесено постанову № 2/02-1-10 про накладення штрафу на ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності передбаченого абзацом 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» на суму 2 415 600, 00 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.

Частина перша статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VІ (далі - Закон № 3038-VІ) зазначає зокрема, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до положень статті 41 Закону № 3038-VІ та пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до положень статті 41 Закону № 3038-VІ та пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу ДІАМ надійшли звернення про порушення суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема:

- колективна скарга, зареєстрована ДІАМ 10 січня 2023 року за реєстраційним номером Ко/63/08-23 (надійшла листом Управління з питань роботи із зверненнями громадян Секретаріату Кабінету Міністрів України від 09 січня 2023 року № А-211/26-23/1 для розгляду в межах компетенції);

- депутатське звернення депутата Київської міської ради ОСОБА_1 від 18 січня 2023 року № 08/279/09/222-7, зареєстроване ДІАМ від 20 січня 2023 року за реєстраційним номером 754/07- 23;

- звернення голови ОСББ «ЦЕНТР» ОСОБА_2 від 23 лютого 2023 року № б/н та №АП- 15273710, зареєстровані ДІАМ 23 лютого 2023 року за реєстраційними номерами А/385/08-23 та А/3 88/08-23;

- звернення ОСОБА_3 від 23 лютого 2023 року № ПО-15274142, зареєстроване ДІАМ 23 лютого 2023 року за реєстраційним номером П/383/08-23.

Дані звернення містили обґрунтування необхідності проведення позапланової перевірки на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовником будівництва ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040, що розташовані на території зон охорони нерухомих пам`яток України за категорією місцевого значення об`єкти культурної спадщини, а саме: Будинок житловий 1952-1953 рр., м. Київ, вул. Хрещатик, 23, наказ Міністерства культури України м від 18.04.2017 №324 «Пам`ятка архітектури» охоронний №163-Кв та Будинок житловий 1953-1954 рр., м. Київ, вул. Хрещатик, 21, наказ Міністерства культури і туризму України від 15.04.2008 № 424/1/16-08 «Пам`ятка архітектури та містобудування» охоронний №486-Кв.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13 березня 2022 року № 303 припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Водночас пунктом 2 даної постанови визначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Враховуючи вищевикладене, ДІАМ листом від 16 березня 2023 року за реєстраційним номером 513/02/12-23, звернулась до Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України щодо прийняття рішення про проведення позапланової перевірки в межах заходів державного архітектурно-будівельного контролю на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовником будівництва ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Разом з цим, за час розгляду Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України вищезазначеного листа, до ДІАМ надійшло колективне звернення мешканців буд. 21 по вул. Хрещатик, м. Київ від 26.04.2023 № б/н, яке зареєстроване ДІАМ 02 травня 2023 року за реєстраційним номером Ко/1066/08-23, стосовно проведення позапланової перевірки дотримання замовником ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» вимог законодавства у сфері містобудування на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва».

Відповідно до пункту 7-1 Порядку № 553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

На засіданні комісії 17 травня 2023 року о 09:20 за адресою: м. Київ, б-p Лесі Українки, 26-Б, 5 поверх, каб. 515, було розглянуто колективне звернення мешканців буд. 21 по вул. Хрещатик, м. Київ № б/н, зареєстроване ДІАМ 02 травня 2023 року за реєстраційним номером Ко/1066/08-23, стосовно проведення позапланової перевірки дотримання замовником ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» вимог законодавства у сфері містобудування на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва», яке оформлене відповідним висновком комісії щодо розгляду звернення у сфері містобудівної діяльності Державної інспекції архітектури та містобудування України від 17 травня 2023 року стосовно зазначеного питання.

За результатами розгляду звернення комісією прийнято рішення рекомендувати провести позапланову перевірку зазначеного об`єкта будівництва.

Листом від 16 травня 2023 року № 6672/30/10-23, зареєстрованим ДІАМ 16 травня 2023 року за № 66/05-23, Мінінфраструктури погодило проведення ДІАМ позапланової перевірки в межах заходів державного архітектурно-будівельного контролю на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовником будівництва ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Однак, перед тим до Державної інспекції архітектури та містобудування України надходив лист Міністерства економіки України (Мінекономіки) від 21 жовтня 2022 року № 3632- 06/71101-03, зареєстрований ДІАМ 21 жовтня 2022 року за № 9508/07-22, в якому зазначається, зокрема, що здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері архітектурно-будівельного контролю та нагляду протягом воєнного стану має відбуватися за рішенням Мінрегіону та у разі прийняття центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері, рішення щодо необхідності проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), таке рішення оформлюється наказом згідно з частиною першою статті 15 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади».

Враховуючи зазначене, опрацювавши лист Мінінфраструктури від 16 травня 2023 року №6672/3 0/10-23 щодо погодження проведення ДІАМ позапланової перевірки, Державна інспекція архітектури та містобудування України направила лист від 19 травня 2023 року за № 4517/02/13-23, в якому просила Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України погодити здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю та видати наказ про проведення позапланової перевірки в межах заходів державного архітектурно-будівельного контролю на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт замовником будівництва ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Таким чином, за результатами розгляду звернень Державної інспекції архітектури та містобудування України від 16 березня 2023 року № 513/02/12-23 та від 19 травня 2023 року №4517/02/13-23 Міністерство розвитку громад, територій та інфраструктури України видало наказ «Про погодження здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю» від 22 травня 2023 року № 433. Даним документом наказано зокрема:

«Державній інспекції архітектури та містобудування України: забезпечити в установленому порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040;

надати звіт про виконання цього наказу Міністерству розвитку громад, територій та інфраструктури України протягом 5-ти днів після проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю...».

У зв`язку з наведеним, ДІАМ було прийнято наказ від 25 травня 2023 року № 46 «Про проведення позапланової перевірки», яким затверджено провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Замовник будівництва: Товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» (), 01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 23-Б.

Проектна організація: Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕДЕЛЬБУРГ АРХІТЕКТС» (), 04086, м. Київ, вул. Ольжича, 18/22.

Експертна організація: Державне підприємство «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» (ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА») (), 01133, м. Київ, б-р Лесі Українки, 26.

Авторський нагляд: ОСОБА_4 ( НОМЕР_1 ).

Технічний нагляд: ОСОБА_5 (АТ 006979).

Генеральний підрядник: Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «ІНЕКОБУД» (), 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 50-Б, оф. 26.

Предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наказом ДІАМ від 25 травня 2023 року № 46 та направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 26 травня 2023 року № 881/02/12-22 доручено головному інспектору будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного- контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Чикуліній Вероніці Василівні, головному інспектору будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного-контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Поффет Павлу Андрійовичу та головному інспектору будівельного нагляду Першого відділу державного архітектурно-будівельного-контролю Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю Богомоловій Юлії Юріївні у строк з « 30» травня 2023 року до « 12» червня 2023 року, здійснити позапланову перевірку на об`єкті «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040.

Таким чином, наказ від 25 травня 2023 року № 46 та направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 26 травня 2023 року № 881/02/12-22 є належними підставами для проведення перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Пунктом 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Даній нормі кореспондує передбачене абзацом четвертим пункту 13 Порядку № 553 право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

В той же час, Верховний Суд у постанові від 01 червня 2022 року по справі №1.380.2019.006498 наголошує, що ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 цього ж Порядку, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства. При цьому, Верховний Суд зазначає, що скасування прийнятого за результатом перевірки рішення суб`єкта владних повноважень з підстав відсутності такого повідомлення не ґрунтується на правильному застосуванні норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Таким чином, приписи Закону № 3038-VІ та Порядку № 533 не визначають чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення.

Однак, не зважаючи на вищевикладене, для забезпечення присутності суб`єкта містобудування або уповноваженого ним представника під час проведення позапланової перевірки, ДІАМ, здійснюючи підготовку до її проведення, у повідомленні про проведення позапланового заходу від 25 травня 2023 року № 873/02/12-23, повідомила позивача, що у період з 30 травня 2023 року по 12 червня 2023 року буде здійснено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0040 та :76:032:0003 та просила під час здійснення даного планового заходу забезпечити присутність керівника або уповноваженої особи суб`єкта містобудування.

Повідомлення від 25 травня 2023 року № 873/02/12-23 було направлено позивачу рекомендованим листом з описом вкладення 25 травня 2023 року.

Позивач, вважаючи себе суб`єктом малого підприємництва, у позовній заяві зазначає, що позапланова перевірка тривала з 30 травня 2023 року по 12 червня 2023 року, тобто терміном, що є більшим ніж 2 робочі дні, який передбачений частиною четвертою статті 6 Закону України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Суд вважає, що позивачем помилково застосовано положення частини четвертої статті 6 Закону України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з огляду на таке.

Преамбулою Закону України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V) визначено, що цей закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Тобто, Законом № 877-V врегульовані підстави та порядок проведення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності та винятково щодо суб`єктів господарювання.

Відповідно до абзацу 6 статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Основними законодавчими актами у містобудівному законодавстві, які врегульовують правовідносини у цій сфері, є Закон № 3038-УІ та Закон України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-ХІV (далі - Закон № 687-ХІV), а також прийняті на їх виконання підзаконні нормативно-правові акти.

Відповідно до статті 10 Закону № 687-XIV, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Частина 1 статті 41 Закону № 3038-VI визначає державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Тобто. слід розрізняти перевірки суб`єктів господарювання на предмет відповідності здійснюваної ними діяльності вимогам законодавства від перевірок щодо об`єкту, у цій справі такого, як об`єкт будівництва.

Абзац 11 пункту 7 Порядку № 553 визначає, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до вимог Закону № 877-V, який є загальним нормативно-правовим актом щодо заходів державного нагляду (контролю), однак спеціальним законом в цій сфері є Закон № 3038-VI.

Верховний Суд у постанові від 16 червня 2021 року по справі № 160/9227/18, розглядаючи аргументи позивача, викладені у касаційній скарзі, щодо неврахування судами положень Закону № 877-V в частині оцінки його доводів про порушення відповідачем порядку проведення перевірки, наголосив, що у цьому випадку спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері містобудівної діяльності є Закон № 3038-VI та прийнятий відповідно до нього Порядок №553.

Як зазначено у Рішенні Конституційного Суду України від 18 червня 2020 року № 5-рп(ІІ)/2020, до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.

Суд звертає увагу, що відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 26 травня 2023 року за № 881/02/12-23 предметом призначеної перевірки було дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0040 та :76:032:0003.

Як вже зазначалось, предметом даної перевірки було дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, зі значними наслідками СС3.

Відповідно до частини 1 статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Частина 5 даної статті зазначає, що до значних наслідків (ССЗ) відносяться такі об`єкти:

- пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»;

- об`єкти підвищеної небезпеки 1 і 2 класів, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»;

- житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або' з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Таким чином, перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил здійснювалась на об`єкті зі значним (СС3) рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на ньому або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. А отже, перевірка такого виду не може проводитись у строк, що не перевищує 2 робочі дні.

Верховний Суд у постанові від 24 січня 2022 року по справі № 640/123 73/21 наголошує, що на відміну від господарської діяльності позивача державний архітектурно-будівельний контроль покликаний забезпечити додержання вимог спеціального законодавства, а враховуючи потенційну небезпеку та наслідки, які можуть виникнути у зв`язку з недотриманням вимог містобудівного законодавства і які можуть нести загрозу життю та здоров`ю людей, вжиття заходів контролю не може ставитись у залежність від можливості здійснювати відповідними суб`єктами, в даному випадку позивачем, їх господарської діяльності.

Закон № 3038-71 та інші нормативно-правові акти у сфері містобудування не виділяють особливостей правового статусу суб`єктів малого підприємництва під час виконання ними підготовчих/будівельних робіт, а тому як наслідок, не встановлюють жодних спеціалізованих обмежень у здійсненні заходів архітектурно- будівельного контролю на об`єктах, що ними будуються.

Крім того, кількість працівників та річний дохід суб`єкта, на об`єкті будівництва якого були здійснені заходи архітектурно-будівельного контролю є неважливими у спірних правовідносинах, оскільки перевірці підлягали не вони, а дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва. Принагідно зауважимо, що Законом № 3038-VІ передбачено можливість здійснення державного архітектурно-будівельного контролю замовників будівництва, які є фізичними особами. При цьому такі заходи здійснюються у загальному Порядку з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

З огляду на викладене, що у даному випадку ДІАМ було здійснено заходи державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті будівництва, а не перевірку позивача як суб`єкта господарювання, а тому до цих відносин правильно застосовано норми спеціального Закону №3038-V1 та прийнятого відповідно до нього Порядку № 553.

Цей висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у подібних правовідносинах, зокрема, у постановах від 15 листопада 2022 року по справі №640/32178/20, від 16 липня 2020 року по справі № 819/5/18 та від 25 травня 2022 року по справі № 120/1196/19-а.

Таким чином, перевірка дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0040 та :76:032:0003 була проведена з дотриманням строку, передбаченого спеціальним законодавством.

Відповідно до розділу VIII Акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 12 червня 2023 року № 1, під час перевірки були виявлені порушення законодавства, а саме частини першої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 3 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; абзацу 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від с № 466.

Відповідно до частини 1 статті 37 Закону № 3038-УІ право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з абзацом 3 пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 877-V № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

30 травня 2023 року під час проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» на земельних ділянках з кадастровими номерами :76:032:0003 та :76:032:0040 і під час обстеження об`єкту, в присутності директора ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» ОСОБА_6 та адвоката Заверюхи Костянтина Олександровича, який діяв на підставі договору про надання правової допомоги № б/н від 16 лютого 2023 року , головними інспекторами будівельного нагляду було виявлено та зафіксовано факт виконання будівельних робіт з влаштування буроін`єкційних паль на місці демонтованого «Нежитлового будинку в цілому - кафе» площею 166,5 кв.м, місце розташування якого за адресою: вулиця Хрещатик, будинок № 23, літера Б, місто Київ, кадастровий номер земельної ділянки :76:032:0040, відповідно свідоцтва на право власності на нежитловий будинок Серія НБ № 010002672 від 12 листопада 1999 року, виданого Головним управлінням майном від 12 листопада 1999 року ТОВ «ОЛІМП -ЛТД», та на вимогу головного інспектора будівельного нагляду не надано документи, які зазначені в надісланому ДІАМ повідомленні про проведення позапланового заходу від 25 травня 2023 року №873/02/12-23.

На виконання вимоги, зазначеної в повідомленні про проведення позапланового заходу від 25 травня 2023 року № 873/02/12-23, 06 червня 2023 року директором ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» ОСОБА_6 було надано копії документів згідно супровідного листа ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» від 06 червня 2023 року за № 06/06. У доданих документах, зокрема, була наявна копія дозволу на виконання будівельних робіт від 31 березня 2020 року № ІУ14.

Згідно з частиною 10 статті 22-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відомості, що містяться в електронній системі, є достовірними, а також відкритими і загальнодоступними, крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків, паспортних даних, місця проживання фізичної особи, договорів про надання послуг, документів, поданих фізичними та юридичними особами для отримання послуг, визначених цим Законом, та іншої інформації, перелік якої визначається Кабінетом Міністрів України в Порядку ведення електронної системи.

Відповідно до частини 1 статті 22-2 Закону, Реєстр будівельної діяльності є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік інформації в тому числі щодо документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Як встановлено під час проведення перевірки, у Реєстрі будівельної діяльності наявні відомості про зареєстрований Державною архітектурно-будівельною інспекцією України дозвіл на виконання будівельних робіт від 31 березня 2020 року № ІУ14 на об`єкт будівництва «Реконструкція з надбудовою кафе по вул. Хрещатик, 23-Б у Печерському районі м. Києва» за адресою: м. Київ, Печерський район, вул. Хрещатик 23-Б на земельну ділянку з кадастровим номером :76:032:0003, замовник - Товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД», генеральний підрядник - Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ "ІНЕКОБУД", клас наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва СС3.

Доводи позивача про те, що дозвіл № ІУ14 виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України для виконання будівельних робіт поширює свою дію на земельні ділянки з кадастровими номерами :76:032:0003 і :76:032:0040 є необґрунтованими та суперечить відомостям наявним в Реєстрі будівельної діяльності, достовірність яких гарантована частиною 10 статті 22-1 Закону № 3038-VІ.

Таким чином, як на момент початку виконання будівельних робіт, так і на момент здійснення перевірки у ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» не було документу, що дає право на виконання будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :76:032:0040.

Згідно з частиною 7 статті 34 Закону № 3038-VІ виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Крім того, необґрунтованою є позиція позивача про незастосування частини 3 статті 37 Закону № 3038-VІ щодо використання Реєстру будівельної діяльності при видачі дозволу на виконання будівельних робіт до регулювання спірних правовідносин, оскільки, як сам позивач у позовній заяві, 14 травня 2021 року було внесено зміну даних № ІУ14-1 у дозвіл на виконання будівельних робіт від 31 березня 2020 року № ІУ14. Згідно відомостей з Реєстру будівельної діяльності дані зміни були зареєстровані Державною архітектурно-будівельною інспекцією України на підставі отриманого повідомлення про зміну даних, що надійшло через ДІЮ.

Таким чином, зміни у дозвільний документ подавались позивачем з використанням Реєстру будівельної діяльності, а тому аргументи про незастосування норм, що регулюють її роботу до спірних правовідносин, є безпідставними.

Варто наголосити, що у вищезазначеній зміні даних в Реєстрі будівельної діяльності також містяться відомості про те, що будівництво здійснюється на земельній ділянці з кадастровим номером :76:032:0003.

Таким чином, у ТОВ «ОЛІМП-ЛТД» відсутній документ, що дає право на виконання будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :76:032:0040.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до абзацу 4 підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553 підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері ? містобудівної діяльності.

Водночас згідно з частиною 1 статті 38 Закону № 3038-VІ у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Таким чином, оскаржувані приписи є взаємоузгодженні та покликані усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Щодо доводів позивача про неможливість видачі одночасно двох приписів через наявність у пункті 17 Порядку № 553 сполучника «або», варто наголосити що така позиція не має жодного нормативного підґрунтя та суперечить абзацу 4 підпункту 3 пункту 11 Порядку № 553 та частині першій статті 38 Закону № 3038-VІ. Таким чином, дані припущення позивача базуються на довільному та формальному трактуванні ним норм права.

Відповідальність за виявлені під час здійснення заходів архітектурно-будівельного контролю правопорушення, передбачена абзацом 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року № 208/94-ВР (далі -Закон № 208/94-ВР) суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Пункт 9 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), визначає, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі органу державного архітектурно- будівельного контролю, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Водночас пунктом 16 Порядку № 244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Суд звертає увагу, що доводи позивача, що застосуванню штрафних санкцій повинно передувати невиконання суб`єктом господарювання у встановлений строк припису є безпідставними, оскільки вони суперечать частині 7 статті 34 Закону № 3038-VІ, пункту 17 Порядку № 553, абзацу 3 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону № 208/94-ВР.

Водночас, склад правопорушення у сфері містобудівної діяльності за виконання будівельних робіт без отримання дозволу визначений Законом № 208/94-ВР та не передбачає наявності жодних додаткових умов. Тобто виявлення у встановленому законом порядку відомостей про виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання є самостійною підставою для притягнення винних суб`єктів до відповідальності.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VІ містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно з частиною 1 статті 29 Закону № 3038-VІ фізична або юридична особа, яка подала до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати вихідні дані для проектування об`єкта будівництва.

Частина 9 даної статті зазначає, що склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури.

На виконання вимог даної норми законодавства, наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року за № 109 було затверджено Порядок надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст (чинний на момент видачі містобудівних умов та обмежень, далі - Порядок № 109).

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 розділу другого Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються:

- засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою;

- ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі);

- викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

- кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності);

- черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру);

- фотофіксація земельної ділянки (з оточенням);

- містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об`єкта будівництва.

З огляду на вказане, містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних, що видається для забудови визначеної земельної ділянки.

У долучених позивачем до позовної заяви містобудівних умов та обмежень, серед іншого зазначене таке:

«... 5. Документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою:

- державний акт на право постійного користування землею від 19.04.1996 № 76-4-00001.

6. Площа земельної ділянки:

- 0,05 га (згідно з державним актом на право постійного користування землею від 19.04.1996 №76-4-00001).

7. Цільове призначення земельної ділянки:

- для експлуатації та обслуговування кафе «Чай-кава» (згідно з державним актом на право постійного користування землею від 19.04.1996 №76-4-00001)...».

Водночас, відповідно до відомостей із Витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, наданого позивачем, Головне управління земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 12 грудня 2012 року здійснило державну реєстрацію земельної ділянки за кадастровим номером :76:032:0040 (площа 0,0333 га) на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок 1 21 листопада 2012 року.

Частина перша статті 79-1 Земельний кодекс України наголошує, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Згідно з абзацом 2 частини 1 статті 79-1 Земельного кодексу України формування земельних ділянок здійснюється у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності.

Відповідно до частин 3, 4, 5 та 6 даної статті сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Земельні ділянки можуть бути об`єднані, якщо вони мають однакове цільове призначення. У разі поділу земельної ділянки, об`єднання земельних ділянок сформовані земельні ділянки зберігають своє цільове призначення.

Згідно з частинами 9 та 10 статті 79-1 Земельного кодексу України земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Частиною 11 статті 79-1 Земельного кодексу України передбачено, земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі:

- поділу або об`єднання земельних ділянок;

- скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації;

- якщо речове право на земельну ділянку, зареєстровану в Державному земельному кадастрі відповідно до Закону України "Про Державний земельний кадастр", не було зареєстровано протягом року з вини заявника.

Таким чином, з огляду на вищевказані відомості з Державного земельного кадастру та враховуючи зазначені норми законодавства, земельна ділянка за кадастровим номером :76:032:0040 сформована шляхом відведення із земель державної та комунальної власності і набула можливості виступати об`єктом цивільних прав з 12 грудня 2012 року.

Отже, що земельна ділянка, для будівництва на якій видавались містобудівні умови та обмеження припинила своє існування.

Доводи позивача про поширення дії містобудівних умов та обмежень на земельні ділянки з кадастровими номерами :76:032:0040 та :76:032:0003, так як їх загальна площа складає 0,05 га (0,0333 га + 0,0167 га=0,05 га) є безпідставними. Земельна ділянка з кадастровим номером :76:032:0040 отримала можливість бути об`єктом цивільних прав з 12 грудня 2012 року, тобто вже після видачі містобудівних умов та обмежень.

Відповідно до абзацу 1 частини 8 статті 29 Закону № 3038-VІ містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Однак дана норма не релевантна до спірних правовідносин, оскільки у даному випадку зміни стосуються не замовника, а земельної ділянки, зазначеної в містобудівних умовах та обмеженнях, яка фактично припинила своє існування.

Отже, позиція позивача щодо поширення дії містобудівних умов та обмежень на земельну ділянку, яка не була у них зазначена та сформована уже після їх видання - є необґрунтованою.

Беручи до уваги зазначене суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) було доведено правомірність прийнятих ним оскаржуваних рішень.

Суд зазначає, що у викладі підстав для прийняття рішення суду необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:

1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;

2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки оскаржувані рішення відповідають наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІМП-ЛТД» (01001, місто Київ, вулиця Хрещатик, будинок 23-Б; ) до Державної інспекції архітектури та містобудування України (01133, місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 26; ) про визнання протиправними та скасування приписів та постанови відмовити.

Скасувати заходи забезпечення адміністративного позову, вжиті ухвалою суду від 24 липня 2023 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.