Справа № 280/4199/24
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

12 серпня 2024 року Справа № 280/4199/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (Україна, 69000, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Штабна, будинок 13, приміщення 23, ) представник Мінков Сергій Валерійович (адреса для листування: 49000, м. Дніпро, вул. Н.Алексєєнко, 70, РНОКПП НОМЕР_1 ) до Тернопільської митниці (46400, м. Тернопіль, вул. Текстильна, б. 38, ) про визнання протиправними та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару,

ВСТАНОВИВ:

08 травня 2024 року до Запорізького окружного адміністративного суду засобами системи «Електронний суд» надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (далі - позивач) до Тернопільської митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару, відповідно до якої позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000268/2 від 18.12.2023;

визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000276/2 від 21.12.2023;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» судові витрати по даній справі.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 14.07.2022 позивачем (Покупець) з компанією TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO. LTD., CHINA (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт № SAGA-1-2022TD на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту. В подальшому продавцем відповідно до умов даного зовнішньоекономічного Контракту, Специфікацій №8 від 15.08.23 та №9 від 16.08.23, рахунків-фактур від 19.10.2023 за №23SG5322A та №23SG5322A-5 здійснено поставку ТОВ «ТД «АМТ» товарів (генератори). Товарна партія поставлялась на умовах FOB згідно міжнародних торговельних правил "ІНКОТЕРМС 2010".З метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів їх було задекларовано товариством до митного поста Тернопільської митниці за електронними митними деклараціями (ЕМД) № 23UA01U6 від 18.12.2023 та № 23UA76U3 від 20.12.2023. Для підтвердження вартості товару, яка повинна бути сплачена продавцю, підприємством було надано митному органу документи, передбачені частинами 2 та 3 ст. 53 МКУ. Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів. При цьому митницею у означених повідомленнях не зазначено будь-якого обґрунтування витребування додаткових документів. Позивачем надано наявні додаткові документи та повідомлено про те, що інші документи надаватися не будуть. За результатами наданих позивачем документів відповідачем прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. ТОВ "ТД "АМТ" вважає, що зазначені вище Рішення про коригування митної вартості товару є протиправними та підлягають скасуванню і просить суд задовольнити позовну заяву.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 13.05.2024 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.

27 травня 2024 року до суду надійшов відзив Тернопільської митниці на позовну заяву. Митниця не згодна з доводами позивача та заперечує проти вимог адміністративного позову та зазначає, що під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, автоматизованою системою митного оформлення «Інспектор» (надалі - АСМО «Інспектор») було згенеровано форми митного контролю та визначено перелік необхідних до виконання митних процедур. Під час здійснення митного контролю митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності - довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових частин складових митної вартості; декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від перевізника, який здійснював перевезення з порту призначення до митного кордону України, прайс-лист та комерційна пропозиція обмежують конкурентність. Таким чином, у сукупності перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах. Крім того, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом. Позивачем повідомлено митницю про те, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим просив здійснити митне оформлення за наявними документами. У зв`язку з викладеним та відповідно до вимог Митного кодексу України вартість товару була визначена митницею самостійно. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередніх періодах самостійно визначеної митної вартості ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "АМТ" за ЕМД від 29.04.2023 № UA403020/2023/006182 на рівні 6,21 дол. США/кг. (608,58 дол. США за 1 шт.) (товар - Дизельний генератор Кентавр КДГ-505ЕК, 70 шт, умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, "TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD.).» та ЕМД від 30.04.2023 № UA403020/2023/006210 на рівні 6,21 дол. США/кг. (238,193 дол. США за 1 шт.) (Електрогенераторні установки виробництва торговельної марки "Кентавр",потужністю не більш як 7,5 Ква :електрогенератори, змінного струму 220-230В/50Гц, номінальною потужністю 2,5кВА) умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, ""TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD., Торгова марка - "Кентавр").» відповідно. На підставі викладеного відповідач просить суд у задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 28.05.2024 відмовлено у задоволенні заяви представника Тернопільської митниці про розгляд в порядку загального позовного провадження.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду даної справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

У зв`язку із перебуванням судді Артоуз О.О. з 01 липня по 11 серпня 2024 року у щорічній відпустці розгляд справи здійснюється у перший робочий день після виходу судді із відпустки.

Розглянувши наявні у справі матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «АМТ» () (далі - ТОВ «Торговий Дім «АМТ») зареєстроване як юридична особа 14.02.2019.

Відповідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, позивач здійснює наступні види економічної діяльності за КВЕД: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля (основний); 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.40 Торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням; 47.42 Роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткованням у спеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет; 52.10 Складське господарство; 52.24 Транспортне оброблення вантажів; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування.

Місцезнаходження суб`єкта господарювання відповідно до документів про державну реєстрацію: Україна, 69000, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Штабна, буд. 13, прим. 23.

14 липня 2022 року між Компанією TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT CO. LTD., CHINA (Китай) (продавець) та ТОВ «Торговий Дім «АМТ» (покупець) укладено контракт № SAGA-1-2022TD (далі - Контракт).

Згідно п.1.1 Контракту продавець продає, а покупець купує товар в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в специфікаціях (додатках, які є невід`ємною частиною Контракту.

Поставка товару здійснюється партіями і фіксується в специфікаціях (додатках) до даного Контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією специфікацією. (п. 2.1 Контракту).

Товар, що поставляється повинен відповідати кількості, зазначеній у специфікаціях (додатках) до цього Контракту або у Інвойсі, у разі поставки товару декількома партіями за однією специфікацією. Товар вважається переданим продавцем та прийнятим покупцем за вагою - згідно вазі, зазначеній в товарно-транспортній накладній (CMR, або залізничній накладній або коносаменті). (п. 2.2 Контракту).

Розділ 3 Контракту визначає умови поставки товару.

Так, згідно п. 3.1 поставки здійснюються на умовах згідно правил Інкотермс за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього Контракту. Конкретні умови поставки партії товару зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені в ній, шляхом підписання додаткової угоди.

У разі використання правил Інкотермс FОВ (вільно на борту) у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт зазначеного покупцем судна в узгоджену дату або в межах обумовленого терміну в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також виконати митні формальності, необхідні для вивозу. Покупець повинен за свій рахунок зафрахтувати судно і своєчасно сповістити продавця про терміни, умови та місце навантаження, назву, часу прибуття судна. Ціна FОВ (FОВ рrісе) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.

У разі використання правил Інкотермс СFR (вартість та фрахт-порт призначення) продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт, укласти договір фрахту та доставити вантаж у порт призначення. Ціна СFR (СFR рrісе) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки (фрахту) до порту призначення, без розвантаження в порту.

Поставка здійснюється морським транспортом 20 або 40 футовим контейнером.

Згідно розділу 4 Контракту ціна на товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. За домовленістю сторін, у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватись після здійснення поставки. Зміна ціни оформлюється додатковою угодою після чого продавець повинен надати покупцю коригуючу специфікацію та інвойс.

У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування.

Загальна сума Контракту - 1 000 000 USD (один мільйон доларів США).

Положеннями п. 10.5 Контракту визначено, що даний Контракт набуває чинності з моменту його підписання обома Сторонами і діє до 31.12.2022, але в будь якому випадку до виконання Сторонами прийнятих на себе зобов`язань і завершення розрахунків. Його дія продовжується на наступний рік, якщо ні одна з Сторін письмово не заявить іншій Стороні про його скасування не менш ніж за 3 (три) місяці до закінчення дії Контракту.

Специфікацією (додатком) № 8 від 15.08.2023 до Контракту передбачено поставку генераторів у кількості 1342 шт на суму 210 323,70 доларів США. Строк поставки: жовтень-грудень 2023 року. Умови поставки ФОБ Нінгбо. Умови оплати: попередня оплата в розмірі 185 777,76 доларів США; оплата в розмірі 24 545,94 доларів США здійснюється протягом 90 днів від дати фактичного отримання товару.

Специфікацією (додатком) № 9 від 16.08.2023 до Контракту передбачено поставку генераторів у кількості 1753 шт на суму 313 412,86 доларів США. Строк поставки: жовтень-грудень 2023 року. Умови поставки ФОБ Нінгбо. Умови оплати: попередня оплата в розмірі 306 561,97 доларів США; оплата в розмірі 6850,89 доларів США здійснюється протягом 90 днів від дати фактичного отримання товару.

Додатковою угодою № 7/2 від 17.08.2023 до Контракту пункт 6 до Специфікації № 9 16.08.2023 до Контракту викладено у наступній редакції: «умови оплати: попередня оплата в розмірі 306 561,97 доларів США; оплата в розмірі 5 754,89 доларів США здійснюється протягом 90 днів від дати фактичного отримання товару».

Додатковою угодою № 8 від 12.10.2023 до Контракту пункт 6 до Специфікації № 8 15.08.2023 до Контракту викладено у наступній редакції: «умови оплати: попередня оплата в розмірі 210 323,70 доларів США».

Додатковою угодою № 9 від 07.12.2023 до Контракту пункт 6 до Специфікації № 9 16.08.2023 до Контракту викладено у наступній редакції: «умови оплати: попередня оплата в розмірі 311 776,37 доларів США; оплата в розмірі 1 636,49 доларів США здійснюється протягом 90 днів від дати фактичного отримання товару».

З метою здійснення митного оформлення товару, позивачем було подано митні декларації ЕМД № 23UA01U6 від 18.12.2023 та № 23UA76U3 від 20.12.2023.

Визначення митної вартості товару було здійснено позивачем за основним (першим) методом, тобто за ціною товарів, які імпортуються (вартість операції).

Згідно митної декларації типу ІМ40ДЕ № 23UA01U6, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: «Електрогенераторні установки виробництва торговельної марки "Кентавр", що складаються з електрогенератора у поєднанні з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем), потужністю не більш як 7,5 кВА: електрогенератори дизельні однофазні та трифазні, змінного струму (220В/50Гц), потужністю 5,0кВА, з стандартним комплектом з`єднувальної арматури, приладдям для налагоджування та обслуговування: - мод.КДГ-505ЕК - 210 шт. Галузь застосування - в якості резервного джерела електроживлення в побуті, комунальному господарстві.».

До даної митної декларації уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: пакувальний лист № б/н від 19.10.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 23SG5322A від 19.10.2023; коносамент № YJHYCK23100599 від 25.10.2023; автотранспортна накладна № UA-1312-2AMT від 13.12.2023; декларація про походження товару № 23SG5322A від 19.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 149 від 23.08.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 164 від 16.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 23-PBT-4392-1 від 15.12.2023; калькуляція транспортних витрат № 01-18/12 від 18.12.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Заявка №34-1 від 29.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 15.08.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SAGA-1-2022TD від 14.07.2022; договір (контракт) про перевезення № 1092022 від 01.09.2022; лист про перевантаження № 193 від 13.12.2023; тех.опис № б/н від 18.12.2023.

Під час здійснення митного контролю за МД № 23UA01U6 від 18.12.2023 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, зокрема:

декларантом згідно договору на міжнародне перевезення від 01.09.2022 № 1092022 на дане перевезення надано, рахунок на перевезення від 15.12.2023 № 23-PBT-4392-1, калькуляція транспортних витрат від 18.12.2023 №01-18/12, заявка на перевезення №34-1 від 29.08.2023, проте довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових частин складових митної вартості;

згідно листа про перевантаження № 193 13.12.2023, зазначено, що даний товар перевантажено з контейнера TGBU8695276 в ТЗ НОМЕР_2 /НОМЕР_3. Крім того, із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався автомобільним видом транспорту перевізником P.E. «TARAS MAZUR», що підтверджено CMR № UA-1312-2AMT від 13.12.2023, однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника. Таким чином, у сукупності перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.

Крім того, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Митницею було розпочато консультацію з декларантом, зокрема, 18.12.2023 направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; у разі відсутності вище зазначених документів надати (за наявності) такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім наданих раніше до оформлення ЕМД документів, додатково було надано: виписку банківського рахунку від 03.09.2023; виписку банківського рахунку від 06.11.2023; комерційну пропозицію № б/н від 07.08.2023; прас-лист від 02.08.2023. Листом № 001-18/12 від 18.12.2023 позивачем повідомлено митницю про те, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим просив здійснити митне оформлення за наявними документами.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000268/2 від 18.12.2023, у гр. 33 якого зазначено «митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: відповідно до ч.2 ст. 53 МКУ такі документи: - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від перевізника «TARAS MAZUR»). Відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларантом згідно договору на міжнародне перевезення від 01.09.2022 № 1092022 на дане перевезення надано, рахунок на перевезення від 15.12.2023 № 23-PBT-4392-1, калькуляція транспортних витрат від 18.12.2023 №01-18/12, заявка на перевезення №34-1 від 29.08.2023, проте довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових частин складових митної вартості. Згідно листа про перевантаження № 193 13.12.2023, зазначено, що даний товар перевантажено з контейнера TGBU8695276 в ТЗ НОМЕР_2 /НОМЕР_3. Крім того, із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався автомобільним видом транспорту перевізником P.E. «TARAS MAZUR», що підтверджено CMR № UA-1312-2AMT від 13.12.2023, однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника. За результатами застосування автоматизованої системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товаpiв" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, вказано про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 Митного кодексу України. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередніх періодах самостійно визначеної митної вартості ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "АМТ" за ЕМД від 29.04.2023 № UA403020/2023/006182 на рівні 6,21 дол. США/кг. (608,58 дол. США за 1 шт.) (товар - Дизельний генератор Кентавр КДГ-505ЕК, 70 шт, умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, "TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD.).». Джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості № UA403070/2023/000268/2 від 18.12.2023 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару № 1 згідно з ЕМД від 29.04.2023 № UA403020/2023/006182 на рівні 6,21 дол. США/кг. (608,58 дол. США за 1 шт.) (товар - Дизельний генератор Кентавр КДГ-505ЕК, 70 шт, умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, "TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD.)

20 грудня 2023 року уповноваженою особою позивача подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 23UA76U3, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товари: «Електрогенераторні установки виробництва торговельной марки "Кентавр"/"Vitals", що складаються з електрогенератора у поєднанні з 4-х тактним поршневим бензиновим двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням, потужністю не більш як 7,5 кВА: електрогенератори, змінного струму 220-230В/50Гц, номінальною потужністю 2,5-5,0кВА, з стандартним комплектом приладдя для налагоджування та обслуговування: -мод. КБГ- 258а -270шт.; -мод. КБГ- 258 -17шт.; -мод. КБГ- 505а -97шт.; -мод. IG 2800b -156шт. Галузь застосування - в якості резервного джерела електроживлення у побуті, комунальному господарстві.».

До даної митної декларації були подані: пакувальний лист № б/н від 19.10.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 23SG5322A-5 від 19.10.2023; коносамент № YJHYCK23100599 від 25.10.2023; автотранспортна накладна № UA-1312-3AMT від 13.12.2023; декларація про походження товару № 23SG5322A-5 від 19.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 149 від 23.08.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 164 від 16.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 185 від 11.12.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 23-PBT-4392-1 від 15.12.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Заявка №34-1 від 29.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 7/2 від 17.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 12.10.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 9 від 07.12.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 15.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 9 від 6.08.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SAGA-1-2022TD від 14.07.2022; договір (контракт) про перевезення № 1092022 від 01.09.2022.

Під час здійснення митного контролю за МД № 23UA76U3 від 20.12.2023 митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої виявлено, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, зокрема:

декларантом згідно договору про міжнародне перевезення від 01.09.2022 № 1092022 на дане перевезення надано, рахунок на перевезення від 15.12.2023 № 23-PBT-4392-1, заявку на перевезення № 34-1 від 29.08.2023 проте довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових значень складових митної вартості;

із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався автомобільним видом транспорту перевізником «P E RYZHANYCH IVAN», що підтверджено CMR № UA-1312-3АМТ від 13.12.2023, однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника;

прайс-лист від 02.08.2023 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, NINGBO, що обмежує конкурентність;

комерційна пропозиція від 07.08.2023 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, NINGBO, що обмежує конкурентність.

Таким чином, у сукупності перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.

Крім того, у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою.

Митницею було розпочато консультацію з декларантом, зокрема, 20.12.2023 направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні(перевізні) документи; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією.

Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім наданих раніше до оформлення ЕМД документів, додатково було надано: виписку з банківського рахунку від 03.09.2023; виписку з банківського рахунку від 06.11.2023; комерційну пропозицію № б/н від 07.08.2023; прас-лист від 02.08.2023.

Листом № 003-20/12 від 20.12.2023 позивачем повідомлено митницю про те, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим просив здійснити митне оформлення за наявними документами.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2023/000276/2 від 21.12.2023, у гр. 33 якого зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: Відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ такі документи: - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від перевізника «P E RYZHANYCH IVAN»); Відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ такі додаткові документи: - договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларантом згідно договору про міжнародне перевезення від 01.09.2022 № 1092022 на дане перевезення надано, рахунок на перевезення від 15.12.2023 № 23-PBT-4392-1, заявку на перевезення № 34-1 від 29.08.2023 проте довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових значень складових митної вартості. Крім того, із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався автомобільним видом транспорту перевізником «P E RYZHANYCH IVAN», що підтверджено CMR № UA-1312-3АМТ від 13.12.2023, однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника. Прайс-лист від 02.08.2023 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, NINGBO, що обмежує конкурентність. Комерційна пропозиція від 07.08.2023 № б/н містить інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, NINGBO, що обмежує конкурентність. За результатами застосування автоматизованої системи аналізу ризиків згенеровано наступні митні формальності за кодами "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товаpiв" та "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів". У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару оскільки вартість раніше оформлених в попередніх періодах митними органами таких товарів є значно вищою. Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, вказано про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 Митного кодексу України. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередніх періодах самостійно визначеної митної вартості: за ЕМД від 30.04.2023 № UA403020/2023/006210 на рівні 6,21 дол. США/кг. (238,193 дол. США за 1 шт.) (Електрогенераторні установки виробництва торговельної марки "Кентавр",потужністю не більш як 7,5 Ква: електрогенератори, змінного струму 220-230В/50Гц, номінальною потужністю 2,5кВА) умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, ""TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD., Торгова марка - "Кентавр").». Джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішення про коригування митної вартості № UA403070/2023/000276/2 від 21.12.2023 використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, товару № 1 згідно з ЕМД від 30.04.2023 № UA403020/2023/006210 на рівні 6,21 дол. США/кг. (238,193 дол. США за 1 шт.) (Електрогенераторні установки виробництва торговельної марки"Кентавр",потужністю не більш як 7,5 Ква: електрогенератори, змінного струму 220-230В/50Гц, номінальною потужністю 2,5кВА) умови поставки - FOB NINGBO, країна відправлення/походження - Китай, виробник, "TAIZHOU SAGA IMPORT & EXPORT" CO., LTD., Торгова марка - "Кентавр").

Суд, оцінивши повідомлені сторонами справи обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі - МК України) та іншими законами України.

Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено ч. 1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (ч. 1-2 ст. 54 МК України).

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (ч. 5 ст. 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у ч. 3 ст. 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом за ціною договору (контракту).

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, із системного аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.

Дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До них, зокрема, належить процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому, законом чітко окреслено умову, за наявності якої у митного органу виникає право на застосування таких повноважень, як витребування додаткових документів, а саме наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товару може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація сама аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхiднiсть перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (ч. 7 ст. 53 МК України).

Згідно з ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України - декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи, в тому числі додатково надані, містять розбіжності і неточності.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) позивачем подано разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (контракт; банківські платіжні документи, що стосуються придбаного товару; документи, що підтверджують вартість послуг з транспортування товару до митного кордону України тощо).

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (ч. 4 ст. 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

На переконання суду, подані декларантом відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документи є достатніми для підтвердження усіх складових митної вартості за першим (основним) методом.

Так, декларантом на підтвердження митної вартості товару до МД № 23UA01U6 від 18.12.2023 надано, зокрема, пакувальний лист № б/н від 19.10.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 23SG5322A від 19.10.2023; коносамент № YJHYCK23100599 від 25.10.2023; автотранспортна накладна № UA-1312-2AMT від 13.12.2023; декларація про походження товару № 23SG5322A від 19.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 149 від 23.08.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 164 від 16.10.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 23-PBT-4392-1 від 15.12.2023; калькуляція транспортних витрат № 01-18/12 від 18.12.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Заявку №34-1 від 29.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 15.08.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SAGA-1-2022TD від 14.07.2022; договір (контракт) про перевезення № 1092022 від 01.09.2022; лист про перевантаження № 193 від 13.12.2023; тех.опис № б/н від 18.12.2023. Також, під час консультацій з митним органом додатково було додано: виписку банківського рахунку від 03.09.2023; виписку банківського рахунку від 06.11.2023; комерційну пропозицію № б/н від 07.08.2023; прас-лист від 02.08.2023.

На підтвердження митної вартості товару по МД № 23UA76U3 від 20.12.2023 декларантом подано: пакувальний лист № б/н від 19.10.2023; рахунок-фактура (інвойс) № 23SG5322A-5 від 19.10.2023; коносамент № YJHYCK23100599 від 25.10.2023; автотранспортна накладна № UA-1312-3AMT від 13.12.2023; декларація про походження товару № 23SG5322A-5 від 19.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 149 від 23.08.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 164 від 16.10.2023; банківський платіжний документ, що стосується товару № 185 від 11.12.2023; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 23-PBT-4392-1 від 15.12.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Заявка №34-1 від 29.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 7/2 від 17.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 8 від 12.10.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - додаткова угода № 9 від 07.12.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 8 від 15.08.2023; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) - специфікація № 9 від 6.08.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № SAGA-1-2022TD від 14.07.2022; договір (контракт) про перевезення № 1092022 від 01.09.2022. Під час консультацій з митним органом додатково надано: виписку з банківського рахунку від 03.09.2023; виписку з банківського рахунку від 06.11.2023; комерційну пропозицію № б/н від 07.08.2023; прас-лист від 02.08.2023.

Згідно правової позиції Верховного Суду яка викладена у постанові від 05.03.2019 у справі № 815/5791/17 основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.

Поряд з цим, відповідно до норм ст.ст. 51-58 МК України самої констатації суб`єктом владних повноважень наявних у нього сумнівів щодо вартості товарів недостатньо для прийняття рішення про коригування такої вартості, вказаний сумнів повинен бути обґрунтований з покликанням на інформацію, яка стала підставою його виникнення.

Отже, під час заявлення товару до митного оформлення за митними деклараціями № 23UA01U6 від 18.12.2023 та № 23UA76U3 від 20.12.2023 позивач надав всі вищевказані вичерпні документи, відповідно до вимог ч. 1, ч. 2 ст. 53 МК України, які містять складові вартості товару, що піддаються обчисленню, підтверджують ціну товару, а тому у спірних правовідносинах сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях.

Відносно доводів відповідача з приводу того, що декларантом згідно договору про міжнародне перевезення від 01.09.2022 № 1092022 надано, рахунок на перевезення від 15.12.2023 № 23-PBT-4392-1, заявку на перевезення № 34-1 від 29.08.2023 проте довідка про транспортні витрати не надана, що унеможливлює перевірку усіх числових значень складових митної вартості суд зазначає наступне.

Проте, суд зазначає, що позивачем до митних декларацій надавалася: договір (контракт) про перевезення № 1092022 від 01.09.2022, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 23-PBT-4392-1 від 15.12.2023; заявка №34-1 від 29.08.2023 та калькуляцію транспортних витрат № 01-18/12 від 18.12.2023, за своїм змістом яких митний орган мав можливість ідентифікації ввезений товар та встановити вартість перевезення, а відповідно і складові митної вартості товару.

Також, як зазначається відповідачем, із порту призначення до митного кордону України, задекларований товар переміщувався автомобільним видом транспорту перевізником «P E RYZHANYCH IVAN» та перевізником P.E. «TARAS MAZUR», що підтверджено CMR № UA-1312-3АМТ від 13.12.2023, однак декларантом не надано транспортно-експедиційного договору, документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даного перевізника.

З цього приводу суд зазначає, матеріали справи містять копію договору транспортно-експедиторського обслуговування від 01.09.2022 № 1092022, укладеного з «P&B Terminal SIA», Рига, Латвія, (експедитор), предметом якого є надання послуг транспортно-експедиторського обслуговування експортних, імпортних та інших вантажів позивача, в тому числі організації перевезень різними видами транспорту, перевалки в портах та надання інших узгоджених сторонами послуг.

Відповідно до п.п. 2.1.2 цього договору експедитор має право укладати від свого імені чи від імені Клієнта договори з портами, перевізниками та іншими організаціями на перевезення, перевалку, зберігання вантажів та інші послуги, що пов`язані з виконанням цього Договору, в т.ч. перепакування, перемаркування, ремонт тари, завантаження та розвантаження контейнерів, відбір проб і зразків, зважування, фумігацію, дезактивацію, визначення кількості та якості, сертифікацію, страхування вантажів та контейнерів.

Згідно заявки № 34-1 на міжнародне морське перевезення до договору від 01.09.2022 № 1092022 та рахунку від 15.12.2023 № 23-РВТ-4392-1 витрати з автомобільного перевезення товару, включаючи перевантаження з пункту Рига, Латвія до пункту Тернопіль, Україна, враховуються (відшкодовуються клієнтом) у складі вартості послуг вантажоперевезень.

При цьому, суд зазначає, що відповідачем не доведено необхідність надання позивачем транспортно-експедиційних договорів з «P E RYZHANYCH IVAN» і перевізником P.E. «TARAS MAZUR», стороною яких позивач не являється, та документів, що містять відомості про вартість перевезення та рахунків про оплату за надані послуги від даних перевізників.

Щодо доводів митниці про те, що прайс-лист від 02.08.2023 № б/н та комерційна пропозиція від 07.08.2023 № б/н містять інформацію щодо цін на товари виключно на умовах поставки FOB, NINGBO, що обмежує конкурентність, суд зазначає.

Прайс-лист та комерційна пропозиція є документами довільної форми і діючим законодавством, у тому числі міжнародним, не встановлено типової форми прайс-листа та комерційної пропозиції.

Згідно із загальноприйнятою світовою практикою, прайс-лист та комерційна пропозиція мають містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, контактну інформацію про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.

Надані митному органу у ході консультацій прайс-лист від 02.08.2023 № б/н та комерційна пропозиція від 07.08.2023 № б/н у повній мірі містять усі необхідні відомості для ідентифікації цих товарів та знайшли своє підтвердження у первинних документах: Специфікаціях №8-9, інвойсах від 19.10.2023, пакувальному листі.

Прайс-лист та комерційна пропозиція не можуть вважатися первинними документами і є лише способом для продавця запропонувати свій товар, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Наявність чи відсутність у прайс-листі та комерційній пропозиції певних відомостей не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом у постановах від 27.06.2019 у справі № 0840/3083/18, від 13.09.2019 у справі №820/859/17, від 06.02.2020 у справі № 520/10709/18.

Таким чином, зауваження митного органу щодо прайс-листа та комерційної пропозиції не є підставою для неврахування їх, як документів, на підтвердження заявленої вартості товару.

На підставі вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що наведені відповідачем підстави, жодним чином не перешкоджають митному органу перевірити митну вартість імпортованого товару на підставі наданих позивачем документів.

Надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

В той же час, відповідачем суду не надано жодних доказів недостовірності заявленої позивачем вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Тобто, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем надано до митниці відповідні документи, які підтверджують митну вартість товарів за митною декларацією, у відповідності до положень ч.2 ст.53 Митного кодексу України та які не містять розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Крім того, враховуючи позицію Верховного суду у постановах від 12.03.2019 у справі № 826/2313/16 та 13.06.2019 у справі № 820/6315/15 суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що надані до митного оформлення товару документи не містять ознак підробки, а відповідач не спростував їх достовірність та не обґрунтував неможливість їх врахування при визначенні митної вартості оцінюваного товару.

Як вказано в постанові Верховного Суду від 28 травня 2019 року в справі №818/6493/13-а однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішеннях про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішень щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.

Застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару, передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товару визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази ЄАІС Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21.01.2020 р. у справі № 813/5405/15, від 31.01.2020 р. у справі №804/7761/16 та відповідно до положень ч.5 ст.242 КАС України підлягає обов`язковому врахуванню судом при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин в даній справі.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО "Інспектор" та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що свідчить про порушення ним вимог ст.55 МК України.

Верховний Суд у постанові від 23.01.2020 у справі № 804/4365/16 вказав, що митний орган повинен витребувати документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

За встановлених судом обставин, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані представником позивача для митного оформлення товару. При цьому досліджені судом документи, які містяться в матеріалах справи, є належними та у повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів.

На переконання суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість товару. Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Зазначене, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятих Тернопільською митницею рішень про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000268/2 від 18.12.2023 та № UA403070/2023/000276/2 від 21.12.2023.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п.29).

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Частиною 1 статті 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Розподіл судових витрат визначений ст. 139 КАС України.

Матеріалами справи встановлено факт сплати судового збору у розмірі 17 450,07 грн.

Враховуючи викладене і задоволення позовних вимог, суд доходить висновку, що судовий збір підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, яким прийнято протиправне рішення у сумі 17 450,07 грн.

Доказів на підтвердження понесення позивачем інших витрат матеріали справи не містять.

Керуючись статтями 6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 262, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «АМТ» (Україна, 69000, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Штабна, будинок 13, приміщення 23, ) представник Мінков Сергій Валерійович (адреса для листування: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Тернопільської митниці (46400, м. Тернопіль, вул. Текстильна, б. 38, ) про визнання протиправними та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000268/2 від 18.12.2023.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару № UA403070/2023/000276/2 від 21.12.2023.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» судові витрати зі сплати судового збору у сумі 17 450,07 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 12 серпня 2024 року.

Суддя О.О. Артоуз