Справа № 753/15023/24
Суддя: Шаповалова К. В.
Дата ухвалення: 2024-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/184/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" серпня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора 1 взводу 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Бердецького Дениса Анатолійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

05 серпня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , до інспектора 1 взводу 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Бердецького Д.А. про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи № 753/15023/24 між суддями від 06 серпня 2024 року головуючим суддею обрано Шаповалову К.В. Фактично справу було передано судді 09 серпня 2024 року.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, суд доходить висновку, що заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною восьмою статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Статтею 3 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік об`єктів справляння судового збору. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті, судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви. Винятки з цього правила встановлені у частині другій цієї статті, у якій відсутня вказівка, що судовий збір не справляється за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

У статті 5 Закону України «Про судовий збір», якою встановлені перелік осіб, що під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, також відсутня норма про звільнення від сплати судового збору особи, яка подала до суду позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до висновку про застосування норм права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 (провадження № 11-1287апп18), у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивач за подання до суду позовної заяви (адміністративного позову) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення має сплатити судовий збір.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 3028 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір - 0,2 розміру від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 605,60 грн. та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Щодо осіб до яких пред`явлено позов:

Відповідно до положень статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.5 ст.121, ч.6 ст.121, ч.2 ст.122, ч.1 ст.126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, за вказаними статтями посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.

Таким чином, працівник органів і підрозділів Національної поліції, який має спеціальне звання, не може виступати самостійним відповідачем у справах даної категорії, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, оскільки таким відповідачем є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

І така позиція суду в повній мірі узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладена у постанові від 17.09.2020 р. (справа № 742/2298/17).

Враховуючи зміст позовної заяви та додані до неї матеріали, судом відзначається, що належним відповідачем у даній справі є Департамент патрульної поліції, від імені якого діяла особа, яка склала оскаржувану постанову.

При цьому, позивачем пред`явлено адміністративний позов до відповідача інспектора 1 взводу 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Бердецького Д.А.

Враховуючи викладене, позивачу слід роз`яснити, що відповідно до частини третьої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Окрім того, згідно положень статті 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

У додатках до позову позивач зазначає, що нею до позовної заяви долучено копію позовної заяви, а також копії доданих до неї документів, відповідно до кількості учасників справи, однак вони відсутні, що підтверджується актом, складеним працівниками відділу документального обігу та контролю забезпечення розгляду звернень громадян Дарницького районного суду м. Києва від 05 серпня 2024 року, №54452.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків вказаних в ухвалі, а саме: надати докази сплати судового збору, визначитись із належним відповідачем у справі, надати копію позовної заяви з додатками для іншого учасника справи.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

На підставі викладеного та керуючись ст. 161, 169, 286 КАС України, ст. 2-5 Закону України «Про судовий збір», суд

П О С Т А Н О В И В:

адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора 1 взводу 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в м. Києві Бердецького Дениса Анатолійовича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач у встановлений строк відповідно до ухвали суду не виконає зазначені вимоги, то на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова