Справа № 420/22919/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2024-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

13 серпня 2024 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» (04075, м. Київ, вул. Богомольця, буд. 10, ) про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 22.07.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють», в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ №948 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 капітана поліції, інспектора взводу №2 роти №3 батальону №1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» з 20.06.2024;

2. Поновити ОСОБА_1 , капітана поліції, на посаді інспектора взводу №2 роти №3 батальону №1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» з 20.06.2024;

3. Стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу по дату прийняття судового рішення у справі;

4. Стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 1 000 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з травня 2023 року займав посаду інспектора взводу №2 роти №3 батальйону 1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» З 25.08.2023 позивача наказом № 61 ДСК було відряджено до оперативно - стратегічного угруповання військ «Хортиця». Наказом № 16.10.2023 № 7-с до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення (оскаржується в суді справа №400/3661/24). 16.11.2023 наказом №96 «Про призначення службового розслідування» відносно позивача було призначене нове службове розслідування. 16.11.2023. 17.11.2023 позивач надав рапорти, пояснив, що не може виконувати бойові завдання, прохав надати відпустку для відновлення морального та психологічного стану. 17.11.2023 у зв`язку з плохим самочуттям позивач не зміг надати пояснення. 30.11.2023 був складений висновок службового розслідування за фактом невиконання наказу окремими працівниками полку УПОП No 2 ДПОІІ «ОШБ «Лють». 05.12.2023 позивач надав рапорт з проханням вивести з бойового розпорядження, надати відпуску як учаснику УБД, для відновлення морального та психологічного стану. Також він зазначив, що 30.11.2023 його було виведено з бойового розпорядження, а 01.12.2023 його завели в бойове розпорядження, однак з жодним наказом його не було ознайомлено. 15.12.2023 знов надав рапорт, також. Зазначив про свій стан та ставлення до нього зі сторони керівництва. Наказом №80 від 18.12.2023 «про застосування до окремих працівників ДПОП «ОШБ «Лють» дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 було вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Незважаючи на оскарження наказу № 40 від 06.03.2024 в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у виді звільнення із служби в поліції в судовому порядку, всупереч вимогам в частині ознайомлення позивача в день звільнення з наказом про звільнення 20.06.2024, тільки 21.06.2024 ознайомив позивача з наказом про звільнення № 948 о/с «По особовому складу» від 20.06.2024. В день звільнення позивачу не провели повний розрахунок. Отже, враховуючи вище викладене, наказ № 948 о/с «По особовому складу» від 20.06.2024, на думку позивача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

29.07.2024 ухвалою судді прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження по справі.

31.07.2024 до суду надійшла заява представника відповідача (вхід.№ЕС/31563/24) про залишення позову без розгляду.

05.08.2024 ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди, залишено без руху та надано строк на усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

08.08.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача (вхід.№ЕС/32560/24) про поновлення строку для звернення до суду із позовною заявою та зазначено, що позивач був ознайомлений з наказом 21.06.2024, тобто останнім 15 днем (з урахуванням часу доставки ухвали до електронного кабінету та вихідних) є 08.07.2024. Водночас адміністративний позов був поданий 20.07.2024, тобто з пропуском строку, але вважає, що строк пропущено з поважних причин та є підстави для його поновлення. Представник позивача звертає увагу суду, що він наразі провадить адвокатську діяльність у Дніпропетровській області, що підтверджується адресою вказаною у позові, договорі та договором оренди приміщення. Місто Дніпро відноситься до прифронтової зони, до населених пунктів, що постійно, в тому числі і з 03.07.-20.07.2024 піддається російському ракетному обстрілу та атакам ворожих військ, що призводить до масових тривалих перебоїв енергопостачання та втрати зв`язку. З урахуванням вище викладеного та чинників, які не залежали від представника позивача, вона була позбавлена можливості своєчасно звернутися до суду. Отже, вважає що наведені вище підстави, що підтверджуються наданими доказами є поважними причинами пропуску строку.

Відтак, позивач вважає, що строк на звернення до суду із даними заявленими вимогами, з урахуванням наведених вище обставин підлягає поновленню як такий, що пропущений з поважних причин.

Надаючи правову оцінку викладеним обставинам щодо поновлення строку на звернення до суду, суддя виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.

Відповідно до пункту 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.

04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001р.).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Відтак суд вважає за доцільне заяву представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з даною позовною заявою.

Таким чином, суд вважає виявлені після відкриття провадження по справі недоліки позовної заяви усунутими, що дає змогу продовжити розгляд справи.

Відповідно до ч.ч. 13-14 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 248, 257, 262, 268-269 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про поновлення пропущеного строк на звернення до суду задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк на звернення до суду з позовною заявою до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди.

Продовжити розгляд справи №420/22919/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди.

Розгляд справи продовжити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА