Справа № 260/4931/24
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 серпня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4931/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Маєцька Н.Д., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС в Закарпатській області, в якій просить: податкові повідомлення-рішення № 0-0704 на суму 23285,34 грн. від 28.04.2020 року, № 0-0704 на суму 2415,81 грн. від 04.06.2021 року та податкову вимогу форми «Ф» від 30.09.2019 року № 192457-55, в якій зазначена суму податкового боргу 21310,82 грн. Головного управління ДПС у Закарпатській області до фізичної особи ОСОБА_1 скасувати.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам КАС України, оскільки до додатків позовної заяви позивачем не долучено документ, що підтверджує сплату судового збору в належному розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI за подання до суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно із статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік з 01.01.2024 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 3028 гривні.

Відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить скасувати податкові повідомлення-рішення № 0-0704 на суму 23285,34 грн. від 28.04.2020 року, № 0-0704 на суму 2415,81 грн. від 04.06.2021 року та податкову вимогу форми «Ф» від 30.09.2019 року № 192457-55, на суму 21310,82 грн.

Відтак, позивачем заявлена вимога майнового характеру та для звернення до суду із даним позовом, йому необхідно було сплатити судовий збір у сумі 1211,20 грн.

До позовної заяви представник позивача додав квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн. від 15.12.2023 року № .

В той же, відповідно до відомостей з КП «Діловодство спеціалізованого суду» встановлено, що вказана квитанція долучена до матеріалів адміністративної справи № 260/8/24 за позовною заявою ОСОБА_1 до ГУ ДПС в Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги.

При цьому, суддею Закарпатського окружного адміністративного суду ОСОБА_3 було відкрито провадження у вказаній справі ухвалою від 12.01.2024 року та, в подальшому, ухвалою від 05.03.2024 року позовну заяву було залишено без розгляду.

Відтак, квитанція про сплату судового збору від 15.12.2023 року № не може бути врахована в адміністративній справі № 260/4931/24.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та надати докази на підтвердження такої сплати.

Вказаний судовий збір слід перераховувати на наступні платіжні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України.

Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 що ухвалена у справі 160/11673/20, зазначив, що у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається статті 122 частиною 2 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить статті 56 пункту 56.18 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

Таким чином, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкових повідомлень-рішень, зокрема, у випадку судового оскарження податкових повідомлень-рішень без використання досудового порядку вирішення спору, визначається статтею 122 частиною 1 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення від 28.04.2020 року № 0-0704, від 04.06.2021 року № 0-0704 та податкову вимога форми Ф від 30.09.2019 року № 192457-55.

В той же час, за захистом своїх прав позивач звернувся до суду 05 серпня 2024 року, тобто з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

До позовної заяви представник позивача додав заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява обґрунтована тим, що тільки 12 грудня 2023 року під час розгляду справи № 260/742/23 у Восьмому апеляційному адміністративному суді позивачу стало відомо про неправомірні дії відповідача по справі ГУ ДПС у Закарпатській області стосовно податкових повідомлень-рішень за 2019, 2020 року та податкову вимогу за 2019 рік. Крім того, зазначає, що позивач особисто із квітня по жовтень 2023 року постійно перебував на полонині у зв`язку племінним вирощуванням гуцульських коней, відтак мав обмеження у доступі до роботи поштового та електронного зв`язку .

Дослідивши наведені представником позивача обставини щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом та наявність підстав для його поновлення, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом із КП Діловодство спеціалізованого суду, 15.02.2023 року до Закарпатського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління ДПС у Закарпатській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу (справа № 260/742/23, головуюча суддя Плеханова З.Б.).

Так, ухвалою суду від 17.02.2023 року за вказаним позовом відкрито провадження у справі. Копію вказаної ухвали вручено ОСОБА_1 28.02.2023 року.

29.03.2023 року судом ухвалено рішення в адміністративній справі № 260/742/23 про стягнення із фізичної особи ОСОБА_1 податкового боргу у розмірі 25701,15 грн. по платежу 18010300 Податок на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості.

При цьому, вказаним судовим рішенням встановлено обставини щодо наявності у ОСОБА_1 податкового боргу у розмірі 25701,15 грн. за платежем 18010300 Податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які власниками об`єктів нежитлової нерухомості визначеного за податковими повідомленнями-рішеннями: № 0-0704 від 28.04.2020 року за період 2019 року у розмірі 23285,34 грн.; №0-0704 від 04.06.2021 за період 2020 року у розмірі 2415,81 грн.

Також, судом встановлено, що 22.05.2023 року адвокатом Биркович О.І. подано апеляційну скаргу на вказане рішення.

Відтак, доводи адвоката про те, що про наявність спірних податкових повідомлень-рішень позивач дізнався 12.12.2023 року під час розгляду справи у Восьмому апеляційному адміністративному суді, спростовані вищенаведеним, а тому, не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку звернення до суду із даним позовом.

Крім того, представник позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду зазначає, що позивач з квітня по жовтень 2023 року постійно перебував на полонині та мав обмеження для пересування, доступу до роботи поштового та електронного зв`язку, і саме вказані обставини унеможливили звернення позивача з цим позовом у встановлений строк , що вказує на те, що між пропуском строку звернення до суду і введенням воєнного стану наявний безпосередній та прямий причинний зв`язок. Вважає, що введення воєнного стану вплинуло на обов`язок позивача своєчасно звернутися до суду з позовом.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб.

У подальшому законами України від 15.03.2022 року № 2119-ІХ, від 21.04.2022 року № 02212-ІХ та від 22.05.2022 року № 2263-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" затверджено відповідні укази Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022, від 18.04.2022 року № 259/2022 та від 17.05.2022 року № 341/2022, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 року строком на 30 діб, з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 року строком на 90 діб, а потім Указом Президента України від 06.02.2023 року № 58/2023 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 року строком на 90 діб.

Водночас зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначає Закон України "Про правовий режим воєнного стану".

Діяльність судів, органів та установ системи правосуддя в умовах воєнного стану регламентовано статтею 12-2 цього Закону, за приписами якої в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

За правилами статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Закарпатський окружний адміністративний суд не припиняв роботи у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, безперервно здійснював свою діяльність, забезпечував усім особам, у тому числі й позивачу у цій справі, можливість реалізації права на судовий захист.

Відтак, позивач міг безперешкодно реалізувати своє право на звернення до суду в межах встановленого законом строку звернення як шляхом подання позовної заяви безпосередньо через канцелярію суду, так і шляхом направлення позовної заяви до суду по пошті або через систему "Електронний суд".

В ухвалах від 23.06.2022 року у справі № 520/8674/2020 та у справі № 440/2822/20 Верховний Суд зазначив, що питання поновлення строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо пропуск цього строку відбувся ще до запровадження воєнного стану.

Суд зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви доказів на підтвердження неможливості своєчасного звернення до суду з даним позовом через воєнний стан, а лише посилання на запровадження воєнного стану саме по собі не є достатньою підставою для поновлення пропущеного строку без надання обґрунтування того, яким чином запровадження воєнного стану вплинуло на можливість своєчасного звернення до суду.

Зі змісту заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовом не слідує, що позивач мав обмеження для пересування, роботи поштового та електронного зв`язку, тощо, які б унеможливили чи ускладнили звернення позивача з цим позовом у встановлений кодексом строк, що вказує на те, що між пропуском строку звернення до суду і введенням воєнного стану відсутній безпосередній та прямий причинний зв`язок. Доказів на підтвердження того, що введення воєнного стану вплинуло на обов`язок позивача своєчасно звернутися до суду з позовом, заява про поновлення строку звернення до суду також не містить.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позивачем не наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду протягом встановленого кодексом строку.

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом та його поновлення за обставин, викладених представником позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду, у зв`язку з чим, позивачу необхідно вказати інші обґрунтовані причини пропуску строку звернення до суду, із наданням відповідних доказів в обґрунтування такого пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в ст.167 КАС України.

Враховуючи вищенаведене, позивачу необхідно подати заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідно до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження таких підстав.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала вважається виконаною у встановлений строк, якщо до вказаної дати необхідні документи були подані до канцелярії суду або відправлені поштою.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду:

- оригінал доказу сплати судового збору у розмірі 1211,20 грн.

- належним чином завірену копію свідоцтва та заяву про поновлення строку звернення до суду, оформлену відповідно до вимог ст.ст. 161, 167 КАС України із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження таких підстав.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 171, 248 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та податкової вимоги залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Д. Маєцька