Справа № 717/1885/24
Суддя: Туржанський В. В.
Дата ухвалення: 2024-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №717/1885/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року Кельменецький районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Туржанського В.В.,

при секретарі: Тихоненко І.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду селища Кельменці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Позивач подав до Кельменецького районного суду Чернівецької області, позовну заяву, у якій просить визнати дії відповідача протиправними та скасувати постанову начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника ОСОБА_2 від 16.07.2024 № 760, що притягнув його до відповідальності за ч. 3 ст. 210-1 КУпАП за порушення правил військового обліку в особливий період та закрити провадження в справі у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень відповідача на його користь судові витрати.

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з?явився.

Представник ІНФОРМАЦІЯ_1 в судове засідання не з?явився.

Ухвала про відкриття провадження у справі 01 серпня 2024 року була оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України.

Згідно до ст. 268 КАС України учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Судом встановлено, що згідно постанови по справі про адміністративне правопорушення №760 від 16 липня 2024 року, яка винесена начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 полковником ОСОБА_2 , позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17000 гривень.

В оскаржуваній постанові зазначено, що 09 липня 2024 року о 11 годині при зверненні ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 встановлено, що він у визначений законодавством строк без поважної причини не прибув для приписки до призовної дільниці ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто порушив правила військового обліку в особливий період. Своїми протиправними винними діями (бездіяльністю) ОСОБА_1 порушив вимоги п. 6 ст.16, абз. 2 ч.10 ст. 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» , абз. 4 ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», п.п.п 22, 28 Положення про підготовку і проведення призову громадян на строкову військову службу та прийняття призовників на військову службу за контрактом» затвердженого Постановою КМУ №352 від 21.03.2002 року, що призвело до порушення ним правил військового обліку, вчиненого в особливий період та вчинення правопорушення передбаченого ч.3 ст. 210 КУпАП.

Суд вважає, що дії відповідача та дана постанова є протиправними, виходячи з наступного.

Статтею 8 Конституції України задекларовано, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Судом встановлено, що, підставою для притягнення позивача до відповідальності та прийняття оскаржуваної постанови стало, ніби то неявка у визначений законодавством строк без поважної причини для приписки до призовної дільниці ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Стаття 16 Закону України Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» регулює питання комісії з питань направлення для проходження базової військової служби.

Згідно до абзацу 2 частини 10 статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів.

Абзацом 4 частини 1 статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» передбачено, що громадяни, які перебувають на військовому обліку, в добровільному порядку реєструють свій електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного чи резервіста.

Згідно до п. 22 Положення про підготовку і проведення призову громадян на строкову військову службу та прийняття призовників на військову службу за контрактом» затвердженого Постановою КМУ №352 від 21.03.2002 року усі громадяни, які викликаються для приписки до призовних дільниць, зобов`язані особисто прибути до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк, зазначений у повістці.

Згідно до п. 28 Положення про підготовку і проведення призову громадян на строкову військову службу та прийняття призовників на військову службу за контрактом» затвердженого Постановою КМУ №352 від 21.03.2002 року посвідчення про приписку до призовної дільниці видається громадянам, приписаним до призовних дільниць, яких за результатами проходження комісії з питань приписки визнано придатними до військової служби або тимчасово непридатними до військової служби чи такими, що потребують лікування. Форма посвідчення про приписку визначається Міноборони.

Частина 3 ст. 210 КУпАП передбачає відповідальність порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку в особливий період.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте, посадова особа відповідача при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача не врахувала вимоги даної статті щодо встановлення всіх обставин, які мали значення для вирішення справи, зокрема дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини, за яких було вчинено правопорушення, і чи наявний в діях позивача склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП.

Відповідач та його представник, не надали суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення посадова особа дотрималася вимог 280 КУпАП та при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача врахувала вимоги щодо встановлення всіх обставин, які мали значення для вирішення справи.

Зокрема у постанові не зазначено час вчинення правопорушення та норму правил військового обліку, яку порушив ОСОБА_1 .

Крім того, у постанові не зазначено у який визначений законодавством строк ОСОБА_1 був зобов`язаний прибути для приписки до призовної дільниці ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, статтею 268 КУпАП визначені права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно з ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи. При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій. Розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому орган або посадова особа, які розглядають справу, не наділені повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що ставляться у провину особі.

Згідно з вимогами КУпАП, а також відповідно до практики Європейського суду з прав людини (рішення у справах „Малофеєв проти Росії?, „Карелін проти Росії?, „Лучанінова проти України?) орган, який розглядає справу, не вправі виходити за межі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, де зазначено зміст вчиненого правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі, яка, по суті, становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення.

У матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 було вручено копію протоколу про адміністративне правопорушення, а зміст такого протоколу відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Відповідно до ст.271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Ці особи мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; за дорученням особи, яка його запросила, від її імені подавати скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу, а також мають інші права, передбачені законами України.

Згідно ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст.279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідач та його представник в порушення ч.2 ст.77 КАС України не надали суду доказів, що розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відбувався відповідно до вказаних вище вимог КУпАП.

Суд також враховує, що в оскарженій постанові про справі зазначено, що ОСОБА_1 з`явився на розгляд справи, та не визнав вину у вчинені правопорушення. Разом з тим, у листі ІНФОРМАЦІЯ_2 №9603 від 17 липня 2024 року зазначено, що ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився та про причини неявки не повідомив.

Крім того, із матеріалів даної справи не вбачається, що відповідач чи його представники вжили всіх заходів щодо надання позивачу можливості реалізувати його права, передбачені ст. 268 КУпАП, в тому числі на отримання правової допомоги.

Матеріали справи не містять належних доказів що оскаржувана постанова прийнята в спосіб, який передбачений нормами КУпАП. Зокрема, оскаржувана постанова прийнята без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а також, при розгляді справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності були порушені його права, в тому числі право на захист, що є, на думку суду підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи враховуючи викладене вище, суд вважає, що позов слід задовольнити частково, а саме постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №760 від 16 липня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 КУпАП слід скасувати і направити справу на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення з процесуальних підстав потребує повторного розгляду справи про адміністративне правопорушення в порядку, встановленому законом. Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, що викладена у постановах від 10 квітня 2023 року у справі №510/248/17 та від 18 листопада 2021 року по справі №185/8460/16-а.

Згідно до ст.ст. 222-244-20 КУпАП, відповідачем у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

На підставі наведеного вище та на підставі ст.ст. 8, 19 Конституції України, керуючись ст.9 -11, ч.2 ст.210 -1, 268, 278-280 КУпАП, ст. ст. 77, 241- 246, 255, 268-272, 286 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , жителя АДРЕСА_1 , до ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розташований в АДРЕСА_1 , про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення №760 від 16 липня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 210 Кодексу України про адміністративні правопорушення та направити справу на новий розгляд до ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 605 (шістсот п?ять) гривень 60 (шістдесят) копійок в рахунок відшкодування судових витрат у вигляді витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Повний текст рішення складено 07 серпня 2024 року.

Суддя: Туржанський В.В.