Справа № 200/3842/24
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2024 року Справа№200/3842/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Череповського Є.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби в Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

12.06.2024 року ОСОБА_1 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби в Донецькій області, в якому просила:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби України в Донецькій області №7-дс від 23 травня 2024 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що працює на посаді начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ГУ ДПС у Донецькій області. 30.05.2024 року Позивачем було отримано копію наказу Відповідача від 23.05.2024 року №7-дс «Про притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани». З наданим наказом Позивач не згодна вважає його таким, що прийнятий з порушенням чинного законодавства та підлягає скасуванню.

Зазначає, що в наказі відсутній виклад обставин справи, юридична кваліфікація проступку, відсутнє чітке формулювання суті та обставин проступку, час його вчинення і час виявлення проступку, також відсутнє обґрунтування обрання виду стягнення. На дату винесення спірного наказу, Позивач перебувала у відпустці з 20 по 29 травня 2024 року, що підтверджується витягом з наказу. Вважає, що Відповідач приймаючи рішення про винесення догани у вигляді наказу, порушив вимоги ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу». Також Відповідачем було порушено вимоги п. 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, яким передбачено п`ятиденний календарний строк вручення повідомлення про дату, час і місце та спосіб проведення засідання дисциплінарної комісії, а саме повідомлення було вручене за 3 календарні дні до засідання. З урахуванням наведеного, просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 17 червня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву в якому зазначив, що згідно положення про управління податкового аудиту, затвердженого від 27.02.2023 №17 (зі змінами) Наказом ГУ ДПС у Донецькій області та посадової інструкції начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту, затвердженої 08.09.2023 в. о. начальника ГУ ДПС у Донецькій області, до посадових повноважень начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 не відноситься проведення документальних, фактичних, камеральних, інших перевірок фізичних осіб - підприємців та також адміністрування податків з фізичних осіб - підприємців. Начальник Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 неодноразово, 19.02.2024 та 22.02.2024, в порушення пунктів 4.2, 5.1, 6.3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52 (зі змінами), пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 (зі змінами) та вимог Пам`ятки про персональну відповідальність посадових-осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності, а також про відповідальність за порушення вимог спеціального та антикорупційного законодавства і передбачені санкції, здійснила перегляд інформації з обмеженим доступом у ІКС ДПС відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), яка була використана поза межами посадових повноважень.

Згідно з пунктом 7.2 розділу 7 Порядку доступу користувач ІКС ДПС зобов`язаний: Дотримуватись вимог Порядку доступу; Використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС; Не передавати інформацію стороннім особам. Згідно з пунктом 7.3 розділу 7 Порядку доступу користувач ІКС ДПС забороняється використовувати інформацію в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передавати конфіденційну інформацію стороннім особам; копіювати або зберігати конфіденційну інформацію системи на будь-які носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків. Відповідальність за порушення вимог Порядку доступу покладається на користувачів та їхніх керівників.

Згідно з пунктом 4 розділу X Положення № 822 для отримання відомостей про себе з ДРФО фізична особа звертається особисто або через представника до контролюючого органу за своєю податковою адресою (місцем проживання) або до будь-якого контролюючого органу у разі, якщо фізична особа тимчасово перебуває за межами населеного пункту проживання, подає документ, що посвідчує особу, та заяву за формою № 10ДР (додаток 14). Представник додає до заяви за формою № ЮДР довіреність, засвідчену в нотаріальному порядку, на отримання відомостей з ДРФО, документ, що посвідчує особу такого представника, та ксерокопію (з чітким зображенням) документа, що посвідчує особу довірителя.

Згідно з пунктом 1 розділу VII Порядку № 210 персональні дані з ДРФО третій особі не надаються, якщо зазначена особа відмовляється взяти на себе зобов`язання щодо забезпечення виконання вимог Закону України від 01.06.2010 № 2297-УІ «Про захист персональних даних» (далі - Закон №2297) або неспроможна їх забезпечити.

Крім того, отримати відомості з ДРФО про суми виплачених доходів та утримання податків можна в електронному вигляді, за допомогою приватної частини інформаційно-комунікаційної системи «Електронний кабінет» (далі - ІКС «Електронний кабінет») (cabi№et.tax.gov.ua).

У постанові від 26.05.2020 № 500/217/19 Верховний Суд зазначив наступне:

Скаржник вірно зауважує, що в оскаржуваному наказі відсутній стислий виклад обставин його дій чи бездіяльності, в яких виявився дисциплінарний проступок. Проте, невідповідність одного з елементів форми наказу не у всіх випадках тягне за собою протиправність такого наказу.

Так, Верховний Суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення. На думку Верховного Суду, неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків знайшло своє підтвердження встановленими у цій справі обставинами, які були досліджені в ході дисциплінарного провадження, а отже та обставина, що в оскаржуваному наказі не зазначено стислого викладу обставин проступку, вчиненого позивачем, як єдиний недолік оскаржуваного акту, не тягне за собою його протиправність. Аналогічна правова позиція випливає з постанови Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 818/1076/17.

Просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Позивачем було надано відповідь на відзив, в якій вона заперечувала проти доводів викладених Відповідачем у відзиві, підтримала свою позицію викладену у позові та просила задовольнити позовні вимоги.

Представником відповідача було подано клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 09.08.2024 року, у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Донецькій області від 20.06.2024 року про розгляд справи в порядку загального позовного провадження було відмовлено.

Відповідно до статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

За приписами частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Розглянувши наявні заяви по суті справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд встановив наступне.

Позивач, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), є громадянкою України, що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_3 .

Відповідно до витягу з наказу ГУ ДПС у Донецькій області від 14.11.2022 року № 384-о ОСОБА_1 з 15 листопада 2022 року переведено на посаду начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту з посадовим окладом відповідно до штатного розпису, звільнивши з посади начальника Дружківського відділу перевірок платників юридичних осіб управління податкового аудиту.

Згідно посадової інструкції державного службовця затвердженої 08.09.2023 року, стосовно ОСОБА_1 , до посадових обов`язків зокрема входить:

аналітично-інформаційне забезпечення контрольно-перевірочної роботи, зокрема аналіз ризиків порушення податкового законодавства з метою визначення форм та обсягів податкового контролю;

організація проведення документальних перевірок юридичних осіб та застосування штрафних (фінансових) санкцій за результатами контрольно перевірочної роботи у межах компетенції;

здійснення інших повноважень, визначених чинним законодавством, положеннями про управління, затвердженого наказом ГУ ДПС.

До прав зокрема відноситься:

використовування в установленому порядку інформаційних, телекомунікаційних ресурсів ГУ ДПС та ІТС ДПС для виконання управлінням функціональних обов`язків, тощо.

Наказом ГУ ДПС у Донецькій області від 11.09.2023 року № 180 про врегулювання потенційного конфлікту інтересів на підставі повідомлення начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Донецькій області ОСОБА_1 від 08.09.2023 про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів, який не має постійного характеру, у зв`язку з перебуванням на податковому обліку Головному управлінні ДПС у Донецькій області (м. Торецьк) фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), яка є сестрою ОСОБА_1 .

Усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_4 , що стосуються фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ). Підстава: повідомлення ОСОБА_1 від 08.09.2023.

Залучено начальника управління податкового аудиту ОСОБА_5 , а у разі його відсутності заступника начальника управління - начальника відділу планових перевірок управління податкового аудиту Воліка Олексія здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства розгляд та прийняття рішень, вчинення дій стосовно фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Начальнику управління податкового аудиту Хукаленку Олегу забезпечити інформування начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Мазуріну Ірину про прийняте рішення.

Наказом ГУ ДПС у Донецькій області від 29.04.2024 року №172-о, ОСОБА_1 з 01 травня 2024 року переведено з посади начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту на посаду начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту.

З посадовою інструкцією державного службовця категорії «Б», ОСОБА_1 ознайомлена 08.09.2023 року. Про, що свідчить підпис.

Листом Департамента з питань запобігання та виявлення корупції вих. 598/8 від 04.03.2024 року Управлінню з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Донецькій області було повідомлено, зокрема, що під час проведення періодичного перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС встановлено непоодинокі факти вчинення дій в ІКС ДПС посадовими особами ГУ ДПС у Донецькій області стосовно платників податків, які є близькими особами, перелік яких визначено Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (зі мінами). Враховуючи вищевикладене, для проведення перевірки у межах компетенції та вжиття заходів відповідно до вимог чинного законодавства України направлено інформацію із Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС стосовно платників податків по яким встановлено вчинення дій в ІКС ДПС посадовими особами ГУ ДПС у Донецькій області. Про результати проведеної перевірки та вжитих заходах реагування просимо повідомити Департамент з питань запобігання та виявлення корупції до 22.03.2024.

Розпорядженням ГУ ДПС у Донецькій області від 05.03.2024 року №5-р зі змінами внесеними розпорядженням ГУ ДПС у Донецькій області від 13.03.2024 року №6-р про проведення перевірки, на виконання вимог підпункту 2.2 пункту 2 наказу ДПС України від 10.04.2023 №221 «Про затвердження Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки» (зі змінами), Порядку проведення перевірок з питань дотримання антикорупційного законодавства в органах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 06.06.2023 № 430 (далі - Порядок № 430), з метою забезпечення реалізації заходів щодо усунення корупційного ризику «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», на виконання листа ДПС України від 04.03.2024 № 5849/7/99-00-14-02-07.

Зобов`язано провести в період з 05.03.2024 по 20.03.2024 перевірку дотримання вимог Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (із змінами). Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) та Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 (зі змінами) посадовими особами Головного управління ДПС у Донецькій області, зазначеними у додатках до Листа.

Згідно відомостей Управління персоналу від 11.03.2024 року щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень, за період роботи в Головному управлінні ДПС у Донецькій області з 22.12.2020 року по теперішній час до ОСОБА_1 дисциплінарні стягнення не застосовувалися.

Відповідно до витягу з акту перевірки дотримання вимог Закону України від 14.10.2014 року № 1700 «Про запобігання корупції» (із змінами). Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами) та Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 № 216 (зі змінами) посадовими особами Головного управління ДПС у Донецькій області, зазначеними у листі ДПС України від 04.03.2024 № 5849/7/99-00-14-02-07 від 15.03.2024 року №4/05-99-14-01 комісія дійшла до висновків, що за систематичне порушення вимог частини І статті 28 Закону «Про запобігання корупції», пункту 3.1 III Розділу Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 26.05.2020 № 226 та/або пунктів 4.2, 5.1, 6.3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами), пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами) та вимог Пам`ятки про персональну відповідальність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності, а також про відповідальність за порушення вимог спеціального та антикорупційного законодавства і передбачені санкції ініціювати дисциплінарні провадження, зокрема, відносно начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 .

Згідно доповідної записки на ім`я в.о. начальника ГУ ДПС у Донецькій області вих. 140/05-99-14-01 від 20.03.2024 року було зокрема встановлено, що працівники ГУ ДПС у Донецькій області, не зважаючи на обмеження, здійснювали дії щодо доступу та перегляду у ІКС ДПС інформації з обмеженим доступом та використовували її поза межами посадових обов`язків. Так встановлено, що зокрема начальник Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 систематично (неодноразово) здійснювала такі дії.

Зважаючи на викладене, з метою усунення та недопущення у подальшому встановлених порушень пропонуємо зокрема керівнику управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Донецькій області ініціювати проведення дисциплінарного провадження, зокрема відносно ОСОБА_1 . «Офіційне попередження про неприпустимість протиправної поведінки» не вручалося.

Перевірку, розпочату згідно Розпорядження Головного управління ДПС у Донецькій області від 05.03.2024 № 5-р «Про проведення перевірки» (зі змінами) вважити завершеною, від 05.03.2024), зняти з контролю.

Наказом Головного управління ДПС у Донецькій області від 25.03.2024 року №10-дп про порушення дисциплінарного провадження було порушене дисциплінарне провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту.

У відповідності до наказу Головного управління ДПС у Донецькій області від 25.03.2024 року №10-дп та на виконання службової записки ОСОБА_1 19.04.2024 року було надано пояснення в яких зокрема зазначено, що на податковому обліку у Головному управлінні ДПС у Донецькій області, ДПІ у м.Торецьк, перебуває ФОП ОСОБА_3 (рнокпп НОМЕР_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Моя сестра, ОСОБА_3 , у зв`язку з початком повномасштабного вторгнення на територію України російської федерації була вимушена призупинити підприємницьку діяльність у м.Торецьк (внесено до переліку територій, на яких ведуться активні бойові дії) та переїхати до більш безпечного міста, а саме м. Хмельницький, де вона на цей час і здійснює підприємницьку діяльність. Проте, вона, як сумлінний платник податків, не мала інформації про її стан розрахунків з бюджетом.

Мною, з метою отримання інформації про наявність/відсутність заборгованості перед бюджетом, 19.02.2024 року через підсистему «Облік платежів», режим «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» було здійснено вхід до Картки платника ( НОМЕР_2 ) та встановлено, що за платежем 18050400 у ФОП ОСОБА_3 наявна заборгованість.

21.02.2024 року ФОП ОСОБА_3 ( НОМЕР_2 ) сплатила заборгованість у розмірі 1350,70 грн., правильність та коректність зарахування якої я перевірила шляхом входу до картки платника 21.02.2024 року та 22.02.2024 року.

Відповідно в обставинах, що склалися, мною не допущено порушення вимог Закону України від 14.10.2014 № 1700 «Про запобігання корупції». Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52, Порядку доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216.

Своїми діями я не виконувала завдання, не вчиняла дії, не приймала рішень чи участі в його прийнятті, що стосуються діяльності ФОП ОСОБА_3 . Отримана інформація не копіювалась, не зберігалась та не використовувалась у моїй службовій діяльності.

Згідно характеристики від 19.04.2024 року ОСОБА_1 , зокрема, з вересня 2019 року по цей час працює на посаді начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Донецькій області. Чітко дотримується Правил етичної поведінки та запобігання корупції в органах ДФС. Стосунки з колегами будує на принципах поваги до особистості. Користується повагою в колективі як компетентна, порядна й чуйна людина. Дисциплінарні стягнення не застосовувались.

Листом від 13.05.2024 року вих. 270/05-99-11-01-20дк про запрошення на засідання дисциплінарної комісії ОСОБА_1 було запропоновано 17.05.2024 о 16 год 45 хв прийняти участь у засіданні дисциплінарної комісії в режимі відеоконференцзв`язку онлайн за допомогою програмного ІТ- продукту «Sкуре».

Вказаний лист було направлено на електронну адресу Позивача, 13.05.2024 року о 14 год. 26 хв., що підтверджується протоколом про доведення інформації та не є спірною обставиною.

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №6-дк, стосовно ОСОБА_1 зокрема було зазначено, що ОСОБА_6 повідомила присутнім про свою обізнаність з обставинами, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження стосовно її. Повідомила присутнім, що надавала письмові пояснення, що долучені до її дисциплінарної справи.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання про невиконання ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції». «ЗА» - 0; «ПРОТИ» - 9; «УТРИМАЛОСЬ» - 2.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання про невиконання ОСОБА_1 вимог наказу ДПС № 226. «ЗА» - 9; «ПРОТИ» - 0; «УТРИМАЛИСЬ» - 2.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання про невиконання ОСОБА_1 вимог наказу ДПС №216. «ЗА» - 9; «ПРОТИ» - 0; «УТРИМАЛИСЬ» - 2.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання, чи вважати дії начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 дисциплінарним проступком відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону. «ЗА» - 9; «ПРОТИ» - 0; «УТРИМАЛИСЬ» - 2.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання щодо відсутності обставин, що пом`якшують або виключають дисциплінарну відповідальність ОСОБА_1 відповідно до статті 67 Закону. «ЗА» - 9; «ПРОТИ» - 0; «УТРИМАЛИСЬ» - 2.

Члени дисциплінарної комісії проголосували з питання, що згідно з частиною третьою статті 66 Закону у разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону державному службовцю може бути оголошена догана та запропонував голосувати за внесення відповідних пропозицій дисциплінарної комісії суб`єкту призначення стосовно ОСОБА_1 . «ЗА» - 9; «ПРОТИ» - 0; «УТРИМАЛИСЬ» - 2.

Вирішили: Управлінню з питань запобігання та виявлення корупції-ініціатору дисциплінарного провадження, стосовно ОСОБА_1 , начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ГУ ДПС - згідно з частиною десятою статті 69 Закону підготувати на ім`я в. о. начальника ГУ ДПС проекти подання дисциплінарної комісії щодо застосування дисциплінарного стягнення шляхом оголошення догани до вказаних у п.п.1.1 п.1 цього протоколу державних службовців ГУ ДПС

Термін - не пізніше 21.05.2024.

Вказаний протокол було направлено на електронну адресу Позивача, 23.05.2024 року о 14 год. 54 хв., що підтверджується протоколом про доведення інформації.

Відповідно до витягу з наказу Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №78-в ОСОБА_1 в період з 20 травня 2024 року по 29 травня 2024 року перебувала у щорічній основній відпустці.

Листом від 22.05.2024 року вих. 295/05-99-11-01-20дк про внесення суб`єкту призначення подання, ОСОБА_1 було повідомлено, що 21.05.2024 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області (далі - ГУ ДПС) в. о. начальнику ГУ ДПС внесено подання з пропозицією застосування до Вас дисциплінарного стягнення у вигляді догани та необхідність надання Вами письмового пояснення на ім`я в. о. начальника ГУ ДПС відповідно до статті 75 Закону України «Про державну службу» (із змінами та доповненнями) (далі - Закон) не пізніше 12 год 00 хв 23.05.2024.

Вказаний лист було направлено на електронну адресу Позивача, 22.05.2024 року о 12 год. 16 хв., що підтверджується протоколом про доведення інформації та не є спірною обставиною.

Наказом Головного управління ДПС у Донецькій області від 23.05.2024 року №7-дс про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області (далі - дисциплінарна комісія ГУ ДПС) відповідно до статті 69, 71 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889-УІІІ «Про державну службу» зі змінами та доповненнями (далі - Закон). Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039 (зі змінами). Порядку здійснення дисциплінарного провадження у Головному управлінні ДПС у Донецькій області, затвердженим наказом Головного управління ДПС у Донецькій області (далі ГУ ДПС) від 08.09.2023 №172 (зі змінами), розглянута дисциплінарна справа начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_7 (наказ ГУ ДПС від 25.03,2024 № 10-дп «Про порушення дисциплінарного провадження», з урахуванням наказу ГУ ДПС від 30.04.2024 № 19-дп «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження» та наказу ГУ ДПС віл 29.04.2024 № 172-0 «Про переведення працівників»).

За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарною комісією ГУ ДПС внесено подання від 21.05.2024 № 289/05-99-11-01-20дк з пропозицією про застосування до начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

На підставі пункту п`ятого частини другої статті 65, частини третьої статті 66, статті 77 Закону оголошено догану начальнику Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 .

Вказаний наказ було направлено на електронну адресу Позивача, 24.05.2024 року о 11 год. 22 хв., що підтверджується протоколом про доведення інформації.

Вказаний наказ Позивачем було отримано 30.05.2024 року, про що свідчить відмітна на розписці.

Позивачка не погодилась з оскаржуваним наказом про накладення дисциплінарного стягнення та звернулася із цим позовом до суду.

При вирішенні спору по суті, суд керується таким.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України Про державну службу від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).

Частина перша статті 1 цього Закону визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Частиною 2 ст. 1 Закону № 889-VIII передбачено, що державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з ч. 2 ст. 5 цього Закону, відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Як слідує з ст.7 Закону №889-VIII що державний службовець має право на: 1) повагу до своєї особистості, честі та гідності, справедливе і шанобливе ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) чітке визначення посадових обов`язків; 3) належні для роботи умови служби та їх матеріально-технічне забезпечення; 4) оплату праці залежно від займаної посади, результатів службової діяльності, стажу державної служби, рангу та умов контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 5) відпустки, соціальне та пенсійне забезпечення відповідно до закону; 6) професійне навчання, зокрема за державні кошти, відповідно до потреб державного органу; 7) просування по службі з урахуванням професійної компетентності та сумлінного виконання своїх посадових обов`язків; 8) участь у професійних спілках з метою захисту своїх прав та інтересів; 9) участь у діяльності об`єднань громадян, крім політичних партій у випадках, передбачених цим Законом; 10) оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності; 11) захист від незаконного переслідування з боку державних органів та їх посадових осіб у разі повідомлення про факти порушення вимог цього Закону; 12) отримання від державних органів, підприємств, установ та організацій, органів місцевого самоврядування необхідної інформації з питань, що належать до його повноважень, у випадках, встановлених законом; 13) безперешкодне ознайомлення з документами про проходження ним державної служби, у тому числі висновками щодо результатів оцінювання його службової діяльності; 14) проведення службового розслідування за його вимогою з метою зняття безпідставних, на його думку, звинувачень або підозри.

Державні службовці також реалізують інші права, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Згідно з ст.8 Закону №889-VIII що державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

У разі виявлення державним службовцем під час його службової діяльності або поза її межами фактів порушення вимог цього Закону з боку державних органів, їх посадових осіб він зобов`язаний звернутися для забезпечення законності до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Згідно із частиною першою статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно з частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Частиною першою статті 67 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом частин першої, другої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із частинами першою, десятою, одинадцятою статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За приписами частини першої статті 71 Закону №889-VIII Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Частинами першою, другою статті 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Частинами першою, другою статті 75 Закону № 889-VIII передбачено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відповідно до частин першої - третьої, п`ятої статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням). Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Частина 1 статті 71 Закону № 889-VIII встановлює, що порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 р. № 1039 затверджений Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок). Цей Порядок визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

У п.4 Порядку № 1039 визначено, що дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до п.7 Порядку № 1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Згідно п.10 Порядку №1039 дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Склад дисциплінарної комісії затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення або керівника державної служби в державному органі.

До складу дисциплінарної комісії повинно бути включено щонайменше одну особу, яка має юридичну освіту, а також представника служби управління персоналом, які є працівниками органу, в якому утворюється відповідна дисциплінарна комісія.

За змістом п.11 Порядку №1039 до роботи Комісії, дисциплінарної комісії за її рішенням можуть залучатися експерти (фахівці) у відповідній сфері та/або з відповідних питань, а також представники державних органів за згодою їх керівників.

Не можуть бути залучені до роботи Комісії, дисциплінарної комісії представники державного органу, особисто заінтересовані у результатах дисциплінарного провадження та безпосередньо підпорядковані особі, стосовно якої здійснюється дисциплінарне провадження.

Відповідно до п.13 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (п.24 Порядку № 1039).

Згідно із п.25 Порядку № 1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до пункту 32 Порядку № 1039 про дату, час і місце та спосіб проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Пункт 33 Порядку № 1039 визначає, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до п.34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.

У вступній частині зазначаються:

дата складення;

відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження;

прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.

У мотивувальній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

У резолютивній частині зазначаються:

у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження;

у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.

Пунктом 35 Порядку визначено, що Дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не підключився до засідання дистанційно у випадках, передбачених абзацами першим і другим пункту 19-1 цього Порядку, і не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення (п. 35 Порядку).

Відповідно до пункту 36 Порядку №1039 за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Системний аналіз наведених вище законодавчих норм свідчить про те, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Так, предметом спору є наказ Головного управління Державної податкової служби України в Донецькій області №7-дс від 23 травня 2024 року "Про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани", яким позивачу оголошено догану.

Підставою для порушення дисциплінарного провадження слугувало розпорядження ГУ ДПС у Донецькій області від 05.03.2024 року №5-р зі змінами внесеними розпорядженням ГУ ДПС у Донецькій області від 13.03.2024 року №6-р про проведення перевірки, на виконання вимог підпункту 2.2 пункту 2 наказу ДПС України від 10.04.2023 №221 «Про затвердження Антикорупційної програми Державної податкової служби України на 2023-2025 роки» (зі змінами), Порядку проведення перевірок з питань дотримання антикорупційного законодавства в органах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 06.06.2023 № 430 (далі - Порядок № 430), з метою забезпечення реалізації заходів щодо усунення корупційного ризику «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності», на виконання листа ДПС України від 04.03.2024 № 5849/7/99-00-14-02-07.

Відповідно до витягу з акту перевірки від 15.03.2024 року №4/05-99-14-01 комісія дійшла до висновків, що за систематичне порушення вимог частини 1 статті 28 Закону «Про запобігання корупції», пункту 3.1 III Розділу Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 26.05.2020 № 226 та/або пунктів 4.2, 5.1, 6.3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 № 52 (зі змінами), пунктів 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС від 15.05.2020 №216 (зі змінами) та вимог Пам`ятки про персональну відповідальність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності, а також про відповідальність за порушення вимог спеціального та антикорупційного законодавства і передбачені санкції ініціювати дисциплінарні провадження, зокрема, відносно начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 .

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №6-дк, стосовно ОСОБА_1 , членами дисциплінарної комісії було встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог наказу ДПС № 226 та вимог наказу ДПС №216.

Члени дисциплінарної комісії дійшли висновку, що дії ОСОБА_1 є дисциплінарним проступком відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону. Обставини, що пом`якшують або виключають дисциплінарну відповідальність ОСОБА_1 відповідно до статті 67 Закону відсутні та до ОСОБА_1 може бути оголошена догана.

Згідно з підпунктом "в" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII (далі по тексту - Закон № 1700-VII, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є: державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

За визначенням статті 1 Закону № 1700-VII корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов`язаних з ними можливостей.

Статтею 38 Закону № 1700-VII передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

За приписами пунктів 3.1, 3.3, 3.5 розділу 3 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених наказом Державної податкової служби України від 02.09.2019 № 52 (далі - Правила етичної поведінки), працівники під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватися загальновизнаних етичних норм поведінки та цих Правил, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватися високої культури спілкування, з повагою ставитися до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб. Для забезпечення повної впевненості громадян України у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний знати та дотримуватися вимог Законів України "Про державну службу", "Про запобігання корупції", цих Правил та розпорядчих документів ДПС з питань запобігання корупції.

Працівники своєю поведінкою мають зміцнювати авторитет державної служби, а також позитивну репутацію органів ДПС. Працівники під час виконання своїх посадових обов`язків повинні проявляти стриманість у разі критики чи образ з боку громадян, зауважувати щодо неприйнятності такої поведінки і необхідності дотримання норм ввічливого спілкування. Працівники повинні утримуватися, у тому числі в позаробочий час, від поширення інформації, зокрема розміщення коментарів на вебсайтах і у соціальних мережах, що можуть завдати шкоди репутації органів ДПС та інших державних органів.

Працівники зобов`язані вживати заходів щодо запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігати та врегульовувати конфлікт інтересів, дотримуватися вимог фінансового контролю.

4.1. Відповідно до пункту 4.2 розділу 4 Правил етичної поведінки працівники зобов`язані діяти доброчесно, а саме:

спрямовувати свої дії на захист публічних інтересів та недопущення конфлікту між приватними та публічними інтересами, уникати виникнення реального та потенційного конфлікту інтересів у своїй діяльності;

не використовувати службове становище в приватних інтересах чи в неправомірних приватних інтересах інших осіб, у тому числі не використовувати свій статус та інформацію про місце роботи з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб;

не розголошувати інформацію, що стала йому (їй) відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема персональні дані фізичних осіб, конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом (далі ІзОД), режим якої встановлено Законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», крім випадків, установлених законом.

Відповідно до абзацу 2 пункту 4.3 працівники не повинні допускати, у тому числі у позаробочий час, дій і вчинків, які можуть зашкодити інтересам ДПС чи негативно вплинути на репутацію працівника.

Крім того, пунктом 5.1. Правил етичної поведінки визначено, що працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.

Згідно підпункту 6.3 Правил етичної поведінки працівники зобов`язані додержуватись встановленого чинними нормативно-правовими актами та розпорядчими документами ДПС порядку обміну інформацією та взаємодії з громадянами, представниками підприємств, установ, організацій, представниками іноземних держав та їх підприємств, установ, організацій, міжнародних організацій та установ.

Відповідно до підпунктів 7.1, 7.2 Правил етичної поведінки персональна відповідальність щодо дотримання Правил покладається на кожного Працівника органів ДПС. За порушення Правил Працівники притягуються до відповідальності у порядку, встановленому законодавством.

Наказом Державної податкової служби України від 15.05.2020 року № 216 затверджено Порядок доступу до інформації в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України (далі Порядок №216).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.2, Порядок №216 визначає взаємодію між суб`єктами відносин, пов`язаних з реалізацією повноважень обробки і розпорядження інформацією в інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних системах Державної податкової служби України (далі - система), умови отримання користувачами можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації, а також порядок здійснення контролю за дотриманням вимог Порядку користувачами.

Цей Порядок застосовується у роботі структурних підрозділів ДПС, територіальних органів ДПС та інших державних органів відповідно до спільних наказів, укладених договорів (угод) про інформаційну взаємодію між ДПС та державними органами.

Відповідно до розділу 4 Порядок №216, користувач інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - користувач) - посадові особи ДПС, територіальних органів ДПС та інших державних органів, фізична або юридична особа, яка в установленому законодавством порядку отримала право доступу до інформації в інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ІТС).

До внутрішніх користувачів належать посадові особи ДПС та територіальних органів.

До зовнішніх користувачів належать посадові особи інших державних органів, яким надано право доступу до інформації в ІТС відповідно до спільних наказів, укладених договорів (угод) про інформаційну взаємодію між ДПС та державним органом.

Відповідно до пункту 6.1 Порядку №216, права доступу користувачам до інформації в системі надаються відповідно до вимог Порядку:

посадовим особам структурних підрозділів ДПС та територіальних органів ДПС відповідно до їх функціональних обов`язків;

посадовим особам інших державних органів України відповідно до спільних наказів, укладених договорів (угод) згідно з Порядком.

Розділом 7 Порядку №216 затверджено права та обов`язки користувача, відповідно до пунктів 7.1 - 7.4 якого, користувачі:

структурних підрозділів ДПС та територіальних органів ДПС залежно від установлених для них прав доступу мають право обробки інформації відповідно до вимог Порядку;

інших державних органів мають право перегляду інформації відповідно до спільних наказів або протоколів до укладених договорів (угод) про інформаційну взаємодію.

Користувач зобов`язаний: дотримуватися вимог Порядку; використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншим організаційно-розпорядчим документом органу ДПС; використовувати для роботи з інформацією тільки свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та не передавати їх іншим особам; не передавати інформацію стороннім особам; виконувати порядок антивірусного захисту автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи; не підключати до автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи, будь-які пристрої, які мають потенційну можливість з`єднання з інтернетом; копіювати або зберігати інформацію системи тільки на обліковані носії інформації виключно для виконання функціональних обов`язків.

Користувачу забороняється: використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передача іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи; використання для роботи чужого ідентифікатора користувача в системі/мережі та пароля; передача конфіденційної інформації стороннім особам; порушення порядку антивірусного захисту автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи; копіювання або збереження конфіденційної інформації системи на будь-які носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Відповідальність за порушення вимог Порядку покладається на користувачів та їхніх керівників.

В.о. начальника Головного управління ДПС у Донецькій області 08.09.2023 року затверджено посадову Інструкцію державного службовця - начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту (далі - Інструкція).

Розділом 3 Інструкції, зазначено, що до основних посадових обов`язків начальника, зокрема входить:

аналітично-інформаційне забезпечення контрольно-перевірочної роботи, зокрема аналіз ризиків порушення податкового законодавства з метою визначення форм та обсягів податкового контролю;

організація проведення документальних перевірок юридичних осіб та застосування штрафних (фінансових) санкцій за результатами контрольно перевірочної роботи у межах компетенції;

здійснення інших повноважень, визначених чинним законодавством, положеннями про управління, затвердженого наказом ГУ ДПС.

До прав зокрема відноситься:

використовування в установленому порядку інформаційних, телекомунікаційних ресурсів ГУ ДПС та ІТС ДПС для виконання управлінням функціональних обов`язків, тощо.

Тобто вказаною Інструкцією чітко визначений перелік посадових обов`язків та прав Позивача, які він повинен виконувати з урахуванням вимог Порядку №216.

З вказаної Інструкції вбачається, що зокрема до обов`язків Позивача належить здійснення організації проведення документальних перевірок юридичних осіб та застосування штрафних (фінансових) санкцій за результатами контрольно перевірочної роботи у межах компетенції.

Обов`язків та прав, щодо перевірки фізичних осіб-підприємців вказана Інструкція не містить.

Таким чином, суд дійшов висновку, що Позивач здійснила перегляд інформації з обмеженим доступом у ІКС ДПС відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), поза межами своїх посадових повноважень, чим порушила вимоги посадової інструкції та Порядку №216.

Відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №6-дк, стосовно ОСОБА_1 , членами дисциплінарної комісії не було встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог Закону України «Про запобігання корупції».

На виконання вимог Закону №1700-VII з урахуванням Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 № 839 (далі - Методичні рекомендації), з метою формування єдиного підходу до розуміння і дотримання правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і пов`язаних з ним обмежень в органах Державної податкової служби було розроблено Порядок організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, що затверджений наказом Державної податкової служби України від 26.05.2020 №226 (надалі - Порядок №226).

Цей Порядок визначає послідовність дій посадових осіб органів Державної податкової служби, процедури вжиття заходів із запобігання і врегулювання конфлікту інтересів та пов`язаних з ним обмежень під час виконання службових повноважень.

Розділом ІІІ Порядку №226 визначено обов`язки працівників, відповідно до пункту 3.1 якого, працівники зобов`язані:

3.1.1. вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

3.1.2. повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли вони дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, безпосереднього керівника;

3.1.3. не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

3.1.4. вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів;

3.1.5. виконувати прийняте безпосереднім керівником, керівником вищого рівня та керівником органу ДПС рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів;

3.1.6. вживати в межах компетенції заходів з усунення негативних наслідків порушень вимог Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів або клопотати про вжиття таких заходів у встановленому порядку.

Відповідно до пункту 4.1. Порядку №226, конфлікт інтересів може бути врегульовано працівником самостійно або шляхом вжиття заходів зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 4.5 Порядку №226, зовнішнє врегулювання конфлікту інтересів здійснюється шляхом: усунення працівника від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; застосування зовнішнього контролю за виконанням працівником відповідного завдання, вчиненням ним певних дій чи прийняття рішень; обмеження доступу працівника до певної інформації; перегляду обсягу службових повноважень працівника; переведення працівника на іншу посаду; звільнення працівника.

Згідно з пунктом 5.1. Порядку №226, працівник повідомляє про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника у письмовому вигляді за рекомендованою формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку.

У повідомленні викладаються ситуація та/або обставини, у якій (яких) виник реальний/потенційний конфлікт інтересів, суть приватного інтересу, що впливає на об`єктивність прийняття рішення (рішень), а також зазначаються, чи вчинялись дії та приймались рішення в умовах реального конфлікту інтересів (пункт 5.2. Порядку №226).

Як зазначалося вище, Наказом ГУ ДПС у Донецькій області від 11.09.2023 року № 180 про врегулювання потенційного конфлікту інтересів на підставі повідомлення начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Донецькій області ОСОБА_1 від 08.09.2023 про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів, який не має постійного характеру, у зв`язку з перебуванням на податковому обліку Головному управлінні ДПС у Донецькій області (м. Торецьк) фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ), яка є сестрою ОСОБА_1 .

Усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_4 , що стосуються фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ). Підстава: повідомлення ОСОБА_1 від 08.09.2023.

Залучено начальника управління податкового аудиту ОСОБА_5 , а у разі його відсутності заступника начальника управління - начальника відділу планових перевірок управління податкового аудиту Воліка Олексія здійснювати відповідно до вимог чинного законодавства розгляд та прийняття рішень, вчинення дій стосовно фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Начальнику управління податкового аудиту Хукаленку Олегу забезпечити інформування начальника Дружківського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Мазуріну Ірину про прийняте рішення.

З вказаного наказу вбачається, що у позивача відсутні будь-які правові підстави для перегляду інформації стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 . Вказаним наказом, також визначено перелік осіб яким були надані такі права.

З даних які мстяться в матеріалах службового розслідування, судом було встановлено, що Позивач, 19.02.2024 о 10:25:47, 21.02.2024 о 09:43:55, 22.02.2024 о 10:42:14 у підсистемі «Облік платежів» ІКС «Податковий блок» здійснила перегляд відомостей в розділі «Перегляд та друк ІКП» по фізичній особі-підприємцю ОСОБА_3 . В подальшому у своїх поясненнях ОСОБА_1 повідомляла, що вказані дії в ІКС ДПС здійснювались з метою отримання інформації про наявність/відсутність заборгованості перед бюджетом у фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 .

Відтак, встановлені судом обставини свідчать про вчинення Позивачем дисциплінарного проступку, який виразився в неправомірному перегляді ним інформації в ІКС "Податковий блок" у відношенні фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 , що спричинило порушення вимог Порядку №216, Порядку №226, посадової інструкції та наказу від 11.09.2023 року № 180.

Відповідно до правової позиції, висловленої у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2021 року у справі № 640/11468/20 та постанові від 11 березня 2024 року у справі № 440/11810/23, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення; межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови безумовного дотримання ним передбаченої законом процедури прийняття такого рішення.

Суд зазначає, що частиною 3 ст. 66 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану, без будь-якого встановлення факту заподіяння шкоди та шкідливих наслідків.

Оскаржуваний наказ винесено з урахуванням ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та керуючись статтею 64, п. 5 ч. 2 ст. 65, п. 2 ч. 1 ст. 66, статей 67,68,77 Закону України «Про державну службу».

Отже, відповідачем керуючись імперативною нормою ст. 66 Закону України «Про державну службу» накладено на Позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків та доручень керівників прийнятих у межах їхніх повноважень.

При цьому, доводи позивачки про перебування на дату винесення спірного наказу, у відпустці, а також порушення вимоги п. 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, яким передбачено п`ятиденний календарний строк вручення повідомлення про дату, час і місце та спосіб проведення засідання дисциплінарної комісії, а саме повідомлення за 3 календарні дні до засідання, підлягають відхиленню виходячи з наступного.

Так, судом встановлено, що лист від 13.05.2024 року вих. 270/05-99-11-01-20дк про запрошення на засідання дисциплінарної яке відбулося 17.05.2024 о 16 год. 45 хв., було направлено на електронну адресу Позивача, 13.05.2024 року о 14 год. 26 хв., тобто не у п`ятиденний календарний строк, що не відповідає вимогам п. 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження.

Проте, відповідно до витягу з протоколу засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №6-дк, Позивач була присутня на засіданні, надала письмові пояснення, що долучені до її дисциплінарної справи. Тобто, порушення строку повідомлення Позивача жодним чином не вплинуло на її права та не обмежило їх.

Відповідно до частини 4 статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Відповідно до витягу з наказу Головного управління ДПС у Донецькій області від 17.05.2024 року №78-в ОСОБА_1 в період з 20 травня 2024 року по 29 травня 2024 року перебувала у щорічній основній відпустці.

Однак, суд зазначає, що вказана обставина не спростовує того факту, що Позивач станом на 17.05.2024 року була обізнана про прийняте дисциплінарною комісією рішення, яке передбачало застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани, на підставі пункту 5 частини 2 статті 65, частини 3 статті 66, статті 77 Закону № 889-VIII.

З приводу тверджень Позивача про відсутність в наказі викладу обставин справи, юридична кваліфікація проступку, відсутнє чітке формулювання суті та обставин проступку, час його вчинення і час виявлення проступку, також відсутнє обгрунтування обрання виду стягнення, суд зазначає.

Дійсно, в силу вимог частини другої статті 77 Закону України «Про державну службу» у рішенні, яке оформляється наказом, зазначаються, зокрема, стислий виклад обставин справи, а також юридична кваліфікація проступку. Так, юридична кваліфікація виявляється у співставленні діяння як явища об`єктивної дійсності та конкретної норми (норм) права, яка визначає правовий зміст таких дій, що також обумовлює необхідність зазначення у наказі стислого викладу обставин справи.

Скаржник вірно зауважує, що в оскаржуваному наказі відсутній стислий виклад обставин його дій чи бездіяльності, в яких виявився дисциплінарний проступок. Проте, невідповідність одного з елементів форми наказу не у всіх випадках тягне за собою протиправність такого наказу.

Так, суд наголошує на необхідності дотримання встановленої законом процедури прийняття відповідного акту, проте, звертає увагу, що саме по собі порушення такої процедури може бути підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що таке порушення вплинуло або могло вплинути на правильність оскаржуваного рішення.

Умови щодо зазначення стислого викладу обставин справи у наказі про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності стосуються не процедури прийняття акту, а його змісту. Разом з тим, у кожній справі з огляду на специфічні її обставини суд повинен враховувати необхідність дотримання балансу між правовою стабільністю й справедливістю. Відтак ключовим питанням, на переконання суду, у цій справі є те, чи має наслідком незазначення в оскаржуваному наказі тих обставин, які були належним чином досліджені в ході дисциплінарного провадження, відсутність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

На думку суду, неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків знайшло своє підтвердження встановленими у цій справі обставинами, які були досліджені в ході дисциплінарного провадження, а отже та обставина, що в оскаржуваному наказі не зазначено стислого викладу обставин проступку, вчиненого позивачем, як єдиний недолік оскаржуваного акту, не тягне за собою його протиправність.

Аналогічна правова позиція зазначена в постановах Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі №818/1076/17, від 26 травня 2020 року у справі №500/217/19, в яких суд відмовив у задоволенні касаційної скарги, що була обґрунтована незазначенням у наказі про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності обставин проступку.

Враховуючи викладене, а також те, що обставини дисциплінарного проступку встановлені в ході дисциплінарного провадження та підтверджується викладеними в акті перевірки від 15.03.2024 року №4/05-99-14-01, доповідній записці вих. 140/05-99-14-01 від 20.03.2024 року, поясненнях Позивача, в яких зазначено дату, час та суть вчинених дій, а в оскаржуваному наказі відображено результат їх юридичної кваліфікації, суд не вбачає підстав для скасування оскаржуваного наказу.

З урахуванням наведеного, суд висновує, що дисциплінарна комісія правомірно дійшла висновку про наявність в діях начальника Східного територіального відділу перевірок платників управління податкового аудиту ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд висновує про те, що оскаржуваний наказ є правомірним та таким, що прийнятий відповідно до вимог частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Судом не встановлено порушень прав позивачки чи процедури дисциплінарного провадження під час прийняття вказаного наказу, доводи щодо протиправності вказаного наказу не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи, накладене на позивачку дисциплінарне стягнення (догана) відповідає характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця, у зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог належить відмовити.

В силу вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби в Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про визнання протиправним та скасування наказу, - відмовити повністю.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Є.В. Череповський