Справа № 140/2660/24
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2024-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 рокуЛьвівСправа № 140/2660/24 пров. № А/857/16222/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Мікули О.І., Пліша М.А.,

з участю секретаря Єршової Ю.С.,

представника відповідача Розманова Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фірма «Сан Трейд» до Головного управління ДПС у м.Києві про скасування податкового повідомлення-рішення,-

суддя в 1-й інстанції Ксензюк А.Я.,

час ухвалення рішення 27.05.2024 року, 10:52 год.,

місце ухвалення рішення м.Луцьк,

дата складання повного тексту рішення 05.06.2024 року,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Фірма «Сан Трейд» звернулася в суд з позовом до Головного управління ДПС у м.Києві про скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м.Києві від 13 листопада 2023 року за №0070504/0706.

Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати оскаржуване рішення в частині задоволення позову та прийняти постанову про відмову в задоволенні позову повністю.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що посадовими особами відповідача проведено перевірку таких документів: експортний контракт №11-05-1 від 11.05.2021 укладений з компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща), додаткова угода до контракту №11-05-1 від 11.05.2021, виписки банку за контрактом №11-05-1 від 11.05.2021, митні декларації, встановлено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні розрахунків за експортним контрактом. Експортним контрактом №11-05-1 від 11.05.2021 передбачено продаж товару лампи (світильники) та освітлювальне обладнання. На виконання умов експортного контракту за період який перевіряється, ТзОВ «Фірма «Сан Трейд», згідно з митними деклараціями, відвантажило товар на суму 342 644,61 євро (еквівалентно 11 232 027,93 грн.). Відповідно до наданих документів до перевірки, а саме SWIFT повідомлень про надходження валютних коштів, виписок банку по валютному рахунку ТзОВ «Фірма «Сан Трейд», валютні кошти від компанії Lightonix Sp. z о.о. (Польща) надійшли на загальну суму 342 644,61 євро (еквівалентно 13 314 771,06 грн.), в тому числі з порушенням граничних строків у сумі 250 187,74 євро (еквівалентно 10 062 482,04 грн.). Крім того, компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща) своєчасно було повернуто позивачу товар на загальну суму 82 456,87 євро (еквівалентно 2 863 162,02 грн.), відповідно до митних декларацій: №UA100100/2022/028714 від 13.06.2022 на суму 36 621,12 євро (еквівалентно 1 132 790,12 грн.); довідку АБ «УКРГАЗБАНК» №5-52/612/2023 від 02.08.2023, в якій зазначено: Оболонське відділення №52 АБ «УКРГАЗБАНК» згідно запиту клієнта ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» про надання інформації щодо стану розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом, який знаходиться у валютному нагляді банку, станом на 02.08.2023, повідомлено що за контрактом від загальна сума незавершених розрахунків складає 0,00 євро. Отже, документальною позаплановою виїзною перевіркою встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018, п. 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5, а саме: несвоєчасне надходження валютних коштів по експортному контракту №11-05-1 від 11.05.2021 у розмірі 250 187,74 євро (еквівалент 10 062 482,04 грн.). Щодо посилання позивача, у позовній заяві, на форс-мажорні обставини, у зв`язку з якими виникло таке порушення, вказує, що сертифікат Львівської ТПП №4600-23-3213 про форс-мажорні обставини було надіслано 11.11.2023 на адресу ГУ ДПС у м. Києві, а сам акт №71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 було складено 06.11.2023 на підставі якого було винесено податкове повідомлення-рішення №0070504/0706 від 13.11.2023, тобто сертифікат Львівської ТПП №4600-23-3213 про форс-мажорні обставини було надіслано після складання акту №71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 від 06.11.2023, який ніяким чином не може бути врахований в подальше податкове повідомлення-рішення №0070504/0706 від 13.11.2023. Крім того, сертифікат Львівської ТИП №4600-23-3213 про форс-мажорні та копія довідки Польської господарчої палати про форс-мажорні обставини відповідно до статті частини 1 статті 74 КАС є недопустимим доказами.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав, просить рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року скасувати та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлялися про час і місце апеляційного розгляду справи, і оскільки їхня явка в суді апеляційної інстанції не є обов`язковою, апеляційний розгляд проведено у їхній відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що на підставі направлень №11425/26-15-07-06-0117 та №11426/26-15-07-06-01-17 від 04.07.2023 уповноваженими особами ГУ ДПС у Волинській області було проведено документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання вимог валютного законодавства за експортним контрактом №11-05-1 від 11.05.2021, укладеного між позивачем та компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща) за період з 11.05.2021 по 11.07.2023 відповідно до затвердженого плану (переліку питань) документальної перевірки.

За результатами проведення вказаної перевірки складено акт «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» з питань дотримання вимог валютного законодавства України при розрахунках за експортним контрактом від 11.05.2021 №11-05-1 з компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща) у зв`язку з листами ДПС України від 11.04.2023 №7743/7/99-00-07-05-02-07 (вх. Головного управління ДПС у м.Києві від 11.04.2023 №4035/8) від 28.04.2023 №9341/7/99-00-07-05-01-07 (вх. Головного управління ДПС у м.Києві від 28.04.2023 №4918/8) за період з 11.05.2021 по 11.07.2023» №48926/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 від 17.07.2023 (а.с.19-25).

Перевіркою п.3.1. плану перевірки встановлено порушення частини2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VII «Про валюту і валютні операції» та пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, а саме встановлено несвоєчасне надходження валютних коптів в розмірі 120 297,00 євро (еквівалентно 4 768 809,24 грн.) та ненадходження валютної виручки за контрактом від №11-05-1 від 11.05.2021 на суму 129 890,74 євро (еквівалентно 5 203 773,74 грн.) станом на кінець періоду, який перевіряється.

10.08.2023 ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» подано до Головного управління ДПС у м. Києві заперечення №5 на акт від 11.07.2023 №48926/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 від 17.07.2023, вказана обставина не є спірною і підтверджується сторонами справи.

За результатами розгляду заперечення ГУ ДПС у м. Києві наказом №4164-п від 23.08.2023 призначено позапланову виїзну перевірку з питань, що стали предметом оскарження, про що повідомлено ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» листом №29315Л/26-15-07-06-01-09 від 23.08.2023.

За результатами перевірки складено акт №71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 від 06.11.2023, яким встановлено порушення частини 2 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VIII (із змінами і доповненнями) та пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5, а саме: несвоєчасне надходження валютних коштів по експортному контракту №11-05-1 від 11.05.2021, укладеному з нерезидентом Lightonix Sp. z о.о. (Польща) у розмірі 250 187,74 євро (еквівалентно 10 062 482,04 грн.) (а.с.29-35).

На підставі проведеної перевірки 13.11.2023 ГУ ДПС у м.Києві винесено ППР №0070504/0706 зі змісту якої слідує, що обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до підпункту 16.1.5 пункту 16.1 статті 16 та пунту86.7 статті 86 розділу І Податкового кодексу України або статті 353 та частини восьмої статті 354 Митного кодексу України письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, які стосуються події правопорушення та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують вказані обставини) несвоєчасне надходження валютних коштів по експортному контракту від 11.05.2021 № 11-05-1 укладеному з нерезидентом Lightonix Sp. z о.о. (Польща) у розмірі 250 187,74 EUR (еквівалент 10 062 482,04 грн.). Детальний опис даного порушення наведено в акті перевірки від 06.11.2023 № 71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334. Вказано, що період фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення за період з 11.05.2021 по 30.10.2023. Інформація щодо надання або ненадания платником податків заперечень, письмових пояснень та додаткових документів, зокрема щодо обставин виявлених порушень, наданої платником податків інформації, яка спростовує наявність його вини, наявності пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Податкового кодексу України: ТОВ «ФІРМА «САН ТРЕЙД» (), не погоджуючись з висновками акта від 17.07.2023 №48926/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334, подано заперечення від 10.08.2023 №5 (вх. Головного управління ДПС у м. Києві від 10.08.2023 № 82834/6). Відповідно пп. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами) проведена документальна позапланова перевірка та складено акт від 06.11.2023 № 71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334.

У зв`язку з наведеним застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності за платежем пеня за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, за невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства у розмірі 3 166 886,14 грн. (а.с.39-40).

Не погоджуючись з податковим повідомленням-рішенням Головного управління ДПС у м. Києві №0070504/0706 від 13.11.2023, ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» оскаржено в адміністративному порядку вказане рішення.

06.02.2024 ДПС України винесено рішення про результати розгляду скарги №2944/6/99-00-06-01-02-06 яким залишено скаргу без задоволення, а податкове повідомлення-рішення - без змін.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає ПК України.

Відповідно до пп. 20.1.2 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки (п. 75.1 ст. 75 ПК України ).

Відповідно до п.п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Відповідно до п.78.1. ст. 78 ПК України, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: пп. 78.1.1. отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Відповідно до пп. «б» пп. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України податкові перевірки не розпочинаються, а розпочаті перевірки зупиняються, крім, зокрема, документальних позапланових перевірок, що проводяться на звернення платника податків та/або з підстав, визначених підпунктами 78.1.2 (в частині контролю за трансфертним ціноутворенням), 78.1.5, 78.1.7, 78.1.8, 78.1.12, 78.1.14-78.1.16, 78.1.21 та 78.1.22 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, та/або документальних позапланових перевірок платників податків, за якими отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником валютного законодавства в частині дотримання граничних строків надходження товарів за імпортними операціями та/або валютної виручки за експортними операціями, та/або документальних позапланових перевірок з питань оподаткування юридичними особами або іншими нерезидентами, які здійснюють господарську діяльність через постійне представництво на території України, доходів, отриманих нерезидентами із джерелом їх походження з України, та/або документальних позапланових перевірок нерезидентів (представництв нерезидентів).

Згідно п. 6, 7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою НБУ від 02.01.2019 року № 7, банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за: 1) операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією; 2) операцією резидента з імпорту товарів, якщо на дату оплати резидентом товару а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) нерезидентом не була здійснена поставка за операцією з імпорту товару з оформленням типів МД, зазначених у підпункті 3 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, та відображенням інформації про таке оформлення у реєстрі МД, або документів, зазначених у підпунктах 3, 4 пункту 9 розділу III цієї Інструкції, або в банку немає інформації про здійснення поставки за такою операцією; 3) імпортною операцією резидента, якщо на дату оплати резидентом продукції а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - на дату здійснення банком платежу на користь нерезидента (дату списання коштів з рахунку банку) імпортна операція без увезення продукції на територію України не була завершена або в банку немає інформації про завершення імпортної операції без увезення продукції на територію України. Банк перевіряє операції, не зазначені в підпунктах 1-3 пункту 6 розділу II цієї Інструкції, під час настання події (переказу резидентом коштів на користь нерезидента, надходження від нерезидента коштів на користь резидента, отримання реєстру МД за відповідною операцією) і надалі банк не здійснює за ними валютний нагляд щодо дотримання резидентом граничного строку розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів згідно з вимогами цієї Інструкції.

Банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати: 1) оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 Реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів; 2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів. Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.

Відповідно до п. 9 розділу ІІІ Інструкції № 7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків: 1) якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог); 2) у разі експорту товару - після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному підпунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції; 3) у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 Імпорт, IM-41 Реімпорт, ІМ-51 Переробка на митній території, IM-72 Безмитна торгівля, IM-75 Відмова на користь держави, IM-76 Знищення або руйнування (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД); 4) у разі імпорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), - після пред`явлення резидентом акта, рахунку (інвойсу) або іншого документа, який згідно з умовами договору засвідчує виконання нерезидентом робіт, надання послуг, передавання прав інтелектуальної власності та інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі); 5) у разі імпорту продукції без її увезення на територію України - після зарахування грошових коштів від нерезидента на поточний рахунок резидента в банку в разі продажу нерезиденту продукції в повному обсязі за межами України (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за продаж нерезиденту продукції за межами України здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за продукцію) або подання документів, що підтверджують використання резидентом продукції за межами України на підставі договорів (контрактів, угод), інших форм документів, що застосовуються в міжнародній практиці та можуть уважатися договором; 6) у разі заміни кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів - після зарахування на поточний рахунок резидента - нового кредитора в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента-боржника за поставлений резидентом - первісним кредитором товар, та за наявності документів про заміну кредитора в зобов`язанні за операцією з експорту товарів.

Вимоги підпункту 1 пункту 9 розділу III цієї Інструкції не застосовуються до операцій з експорту, імпорту товарів у разі дроблення операцій з експорту товару або дроблення валютних операцій.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону України Про валюту і валютні операції від 21.06.2018 № 2473-VIII ( далі Закон № 2473-VIIІ).

Згідно ст. 13 ЗУ «Про валюту і валютні операції» Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів. Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів. Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).

Відповідно до п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою НБУ від 02.01.2019 №5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» (продавець) та компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща) (покупець) укладено зовнішньоекономічний контракт №11-05-01 від 11.05.2021 та додаткову угоду до нього від 10.03.2022 (а.с.49-53). Відповідно до умов зазначеного контракту, предметом контракту є поставка продавцем покупцю товару згідно специфікації; продавець зобов`язується поставити покупцю товар, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар на умовах контракту (п.1.1-1.2.). Ціна на товар встановлено в євро та включає в себе вартість упаковки. Загальна сума поставки товару становить 50 000,00 євро (п.2.2.-2.3.). Оплата товару здійснюється протягом 30 днів з моменту отримання товару, валюта євро (п.3.1.). Поставка товару відбувається відповідно до правил «Інкотермс-2020» на умовах DAP, Польща, Rzeszow 35103, ul.Przemyslowa, 13А; строк поставки товару не повинен перевищувати 30 днів з моменту його підписання (п.4.1.). Разом з тим, зазначено, що в разі часткового або повного невиконання зобов`язань по контракту в результаті форс-мажорних обставин, сторона, що декларує форс-мажорні обставини зобов`язана протягом 15 днів повідомити про настання таких обставин з моменту їх виникнення, також вказати початок та кінець форс-мажору, додаючи до кожного з таких повідомлень підтвердження компетентних органів, що вказує на реальність і точність фактів та дат, які містяться в таких повідомленнях (п.9.1.) Під форс-мажорними обставинами розуміється, зокрема війна та воєнні дії (п.9.2.).

Додатковою угодою до контракту внесено зміни до п.2.3., зокрема загальна сума поставки товару по даному контракту становить 350 000,00 євро.

На виконання умов експортного контракту від №11-05-1 від 11.05.2021, за період який перевіряється, ТзОВ «Фірм «Сан Трейд», згідно з митними деклараціями, відвантажило товар (лампи (світильники) та освітлювальне обладнання) на суму 342 644,61 євро (еквівалентно 11 232 027,93 грн.) (а.с.54-71).

19.04.2022 позивач отримав претензію від компанії Lightonix Sp. z о.о. (Польща) з вимогою прислати представника для встановлення факту поставки товару неналежної якості, а саме - наявності товару з пошкодженнями упаковки та частково пошкодженого товару.

У відповідь на претензію Lightonix Sp. z о.о. (Польща) ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» листом від 20.04.2022 повідомило про те що в зв`язку із військовим станом в країні не в змозі прислати уповноваженого представника для здійснення приймання товару за якістю. Окрім того повідомило про необхідність надання підтвердження офіційними органами країни покупця факту поставки продавцем товару неналежної якості.

Фірмою Lightonix Sp. z о.о. (Польща) було надіслано довідку Польської господарчої палати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) стосовно здійснення оплати за знищений товар, з якої слідує, що у зв`язку з неналежним транспортуванням товару продавцем ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» під час повномасштабної збройної агресії російської федерації проти України, що спричинило його пошкодження та знищення, а у зв`язку з цим неможливість оплати відсутнього майна ТзОВ «Лайтонікс» Lightonix Sp. z о.о. (Польща). Таким чином, продавець відповідно до замовлення покупця зобов`язується здійснити доставку товару, а покупець зобов`язується прийняти і оплатити поставлений товар (а.с.73-74).

На виконання взятих на себе обов`язків із повернення пошкодженого товару, позивач здійснив часткове повернення пошкодженого товару згідно ВМД №UA100100/2022/028714 від 13.06.2022 фактурною вартістю 36 621,12 євро та №UA100100/2022/033869 від 12.08.2022. фактурною вартістю 45 835,75 євро (а.с.75-83). Таким чином було повернуто товару на загальну суму 82 456,87 євро.

З довідки №5-52/512/2023 від 02.08.2023, виданої Оболонським відділенням АБ «Укргазбанк» слідує, що станом на 02.08.2023 загальна сума незавершених розрахунків складає 0,00 євро (а.с.84).

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами (частина 2 статті 14-1 Закону України «Про Торгово-промислові палати в Україні»).

У постанові від 25.01.2022 року по справі № 904/3886/21 Верховний Суд щодо застосування статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» зазначив, що: ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності; форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом; наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати України» шляхом видачі сертифіката.

Відповідно до частини 6 статті 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» визначено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

Суд зазначає, що в матеріалах справи наявний сертифікат Львівської ТПП №4600-23-3213 від 14.07.2023 (а.с.85) з якого слідує неможливість дотримання граничного строку розрахунків за операціями з експорту товарів за умовами контракту №11-05-1 від 11.05.2021 з компанією Lightonix Sp. z о.о. (Польща) на суму 250 187,74 євро (еквівалентно 10 062 482,04 грн.). Період дії форс-мажорних обставин з 24.02.2022 по 14.02.2023.

З пункту 9 контракту №11-05-1 від 11.05.2021 вбачається, що одним із видів форс-мажорних обставин є війна або воєнні дії. Однією з умов, визначених контрактом є те, що сторона, яка декларує форс-мажорні обставини має надати іншій стороні разом з таким повідомленням підтвердження компетентних органів, які вказують на реальність і точність фактів і дат, які підтверджують вказані обставини.

З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку з оголошенням воєнного стану в Україні та незаконного вторгнення росії в Україну та відповідного Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 про ведення воєнного стану на всі території Україні та визнання форс-мажорних обставин в Україні, при доставці товарів ТзОВ «Фірма «Сан Трейд» було пошкоджено упаковку товарів і внаслідок цього було пошкоджено частину товарів. Вказана обставина підтверджується ВМД №UA100100/2022/028714 від 13.06.2022 фактурною вартістю 36 621,12 євро та №UA100100/2022/033869 від 12.08.2022. фактурною вартістю 45 835,75 євро (а.с.75-83).

Таким чином, суд відзначає, що в межах спірних правовідносин, надання сертифікату Львівської Торгово-промисловою палатою, отриманого у встановленому законодавством порядку, є обов`язковою умовою, оскільки сам лише факт існування форс-мажорних обставин, або лист ТПП України, не звільняє від виконання зобов`язання автоматично.

До того ж, при видачі сертифікату Львівська Торгово-промислова палата засвідчує не тільки форс-мажорні обставини, але і їх безпосередній вплив на конкретне зобов`язання (договір), у якому заявник є стороною (причинно-наслідковий зв`язок між обставиною/подією і неможливістю виконання заявником своїх конкретних зобов`язань).

Щодо посилання відповідача на те, що сертифікати ТПП були надані лише після винесення акту №71912/Ж5/26-15-07-06-01-19/38777334 від 06.11.2023, то суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Порядку №225, обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган. Контролюючий орган встановлює причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), що сталися в результаті збройної агресії російської федерації, безпосереднім впливом таких обставин саме на такого платника та можливістю виконання ним податкового обов`язку станом на дату, на яку припадає граничний термін виконання такого обов`язку, та керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає вмотивоване рішення щодо можливості чи неможливості своєчасного виконання платником податків свого податкового обов`язку.

Тобто, відповідно до наведених норм права обов`язок доведення щодо можливості чи неможливості платником податків своєчасно виконати свій податковий обов`язок покладається на контролюючий орган.

Згідно з п.109.1 ст.109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Статтею 112 ПК України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи

Так, у відповідності до п.112.1 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п.112.2 ст.112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Пунктом 112.7 ст.112 ПК України визначено, що якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що подані позивачем документи у своїй сукупності є достатніми для підтвердження того, що строки по зовнішньоекономічних операціях з об`єктивних причин порушені не були, тому усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Разом з тим, контролюючим органом у даних правовідносинах вина позивача у порушенні граничних строків розрахунків у іноземній валюті жодними доказами не була доведена.

Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.

Враховуючи вищевикладене, апеляційну скаргу Головного управління ДПС в м.Києві слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в м.Києві залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року у справі № 140/2660/24 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді О. І. Мікула
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 07 серпня 2024 року.