Справа № 320/37280/24
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову в забезпеченні позову
08 серпня 2024 року Справа №320/37280/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні заяву представника позивача адвоката Калінченко Олексія Михайловича про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якому просить суд:

1. Визнати бездіяльність суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язати вчинити певні дії ІНФОРМАЦІЯ_2 (ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) про внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів в систему "Оберіг" військово-облікові данні, громадянина України, ОСОБА_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , якого військово-лікарська комісія ІНФОРМАЦІЯ_4 визнала непридатним до військової служби з виключенням, на підставі ст. 13А, 39Б, 54Г, 10В гр. II наказу МО України №402-2008 р., з відміткою ВИКЛЮЧЕНО з військового обліку.

Ухвалою суду від 08.08.2024 за ст. 169 КАС України позовну заяву залишено без руху із підстав невідповідності останньої вимогам ст. 150, 161 КАС України та встановлено позивачу порядок та строк виконання вимог суду.

До позовної заяви представником позивача адвокатом Калінченко О.М. подано заяву про забезпечення позову в адміністративній справі, в якій просить суд:

Заборонити вчиняти певні дії посадовим особам ІНФОРМАЦІЯ_4 (ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ), стосовно громадянина України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_2 а саме: заборонити видавати повістки на уточнення військово-облікових даних, заборонити направляти на проходження військово-лікарської комісії, заборонити видавати мобілізаційне направлення, заборонити направляти на проходження базової загальної військової підготовки, заборонити накладати штраф за не оновлення військово-облікових даних передбачених ст. 210-1 КУпАП.

Дослідивши отриману заяву про забезпечення позову, позовну заяву та документи додані до них, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 153 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Частиною 1 статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

За правилами ч. 1, ч. 2 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

При цьому, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Таким чином, процесуальний закон наділяє суд повноваженнями на вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зокрема й шляхом зупинення дії індивідуального акта.

Однак, передумовою для вжиття таких заходів з урахуванням положень ч. 2 ст. 151 КАС України є існування та встановлення судом обставин, визначених ч. 2 ст. 150 КАС України.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21.11.2018 у справі №826/8556/17, від 24 квітня 2019 року у справі № 826/10936/18, від 29 січня 2020 року у справі № 640/9167/19, від 20 травня 2021 року у справі № 640/29749/20.

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову представник вказує, що позивача ОСОБА_1 було визнано 22 червня 2022 року військово-лікарською комісією ІНФОРМАЦІЯ_4 непридатним до військової служби з виключенням, на підставі ст. 13А, 39Б, 54Г, 10В гр. II наказу МО України №402-2008 р., а також було видане ІНФОРМАЦІЯ_2 тимчасове посвідчення військовозобов`язаного №4/3388 від 27.06.2022 року, з відміткою ВИКЛЮЧЕНО з військового обліку на підставі: «п.п. 3 п. 6 ст. 37 ЗУ Про ВО і ВС», та наполягає на незаконній відмові відповідача, після звернення позивача 16.07.2024 до ІНФОРМАЦІЯ_4 із заявою та нотаріально завіреними додатками про внесення до облікових даних ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів «Оберіг» відповідних даних про його непридатність, така поведінка є протиправною в силу закону та такою, що порушує права і законні інтереси, ОСОБА_1 , а також несе ризик непоправної шкоди його правам, здоров`ю та законним інтересам в майбутньому, невжиття заходів забезпечення позову призведе в подальшому та унеможливить виконання законного рішення суду та здійснення ефективного захисту порушених прав та інтересів, громадянина України ОСОБА_1 . Представник стверджує, що на сьогоднішній день уповноважені особи ІНФОРМАЦІЯ_4 можуть вчинити незаконні дії стосовно громадянина України, ОСОБА_1 , а саме: можуть видавати повістку на уточнення військово- облікових даних, можуть направляти його на проходження військово-лікарської комісії, можуть видавати мобілізаційне направлення, можуть направляти на проходження базової загальної військової підготовки, можуть накладати штраф за не оновлення військово-облікових даних передбачених ст. 210-1 КУпАП та можуть в подальшому незаконно мобілізувати, що в подальшому унеможливить виконання законного судового рішення.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та наведені в обґрунтування для вжиття відповідних заходів підстави в їх сукупності, провівши аналіз положень чинного законодавства України, що регулює порядок забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що перевірка наявності обставин порушених прав та законних інтересів позивача діями чи бездіяльністю відповідача з підстав зазначених та заявлених представником позивача у позові, перевірка порушення відповідачем положення діючого законодавства, наявності чи відсутності права позивача на внесення до Резерв + відомостей про непридатність несення військової служби, є обов`язком суду під час вирішення справи по суті та на час розгляду заяви про забезпечення позову, такі дії є фактично надання судом правової оцінки спірним діям чи бездіяльності відповідача до ухвалення рішення по суті.

Також, суд зазначає, що зазначенні обґрунтування застосування заходів забезпечення позову з підстав того, що відповідач може вчинити незаконні дії стосовно позивача, а саме - видавати повістку на уточнення військово-облікових даних; направляти на проходження військово-лікарської комісії; видавати мобілізаційне направлення; направляти на проходження базової загальної військової підготовки; накладати штраф за не оновлення військово-облікових даних передбачених ст. 210-1 КУпАП; в подальшому незаконно мобілізувати, не є належним доводом та обґрунтуванням підстав подання заяви про забезпечення позову враховуючи положення діючого законодавства щодо дій ТЦК під час оголошеного в країні воєнного стану, які відповідно підлягають перевірці судом в межах поданого позивачем позову до суду. Відповідно, уточнення відомостей про позивача в Інформації в реєстрі оберіг, ще не є доводами та явними свідченнями того, що відносно нього можуть вживатись заходи мобілізаційного характеру такі що пов`язані з проходження військової служби в ЗСУ.

Суд зазначає також, що дії чи бездіяльність щодо не внесення до Резерв + відомостей про непридатність несення військової служби не є достатнім доводом очевидності протиправності таких дій чи бездіяльності відповідача та тому, що після задоволення позову позивача, його права не будуть поновлені.

Враховуючи те, що представнику поданій заяві вказує на підстави для забезпечення позову, що визначені у ч. 2 ст. 150 КАС України, та суд зазначає, що такі обставини та підстави для застосування заходів забезпечення позову, про які просить позивач, без з`ясування фактичних обставин справи означатиме надання судом передчасних правових оцінок по суті пред`явленого позову і ототожнюватиметься з фактичним задоволенням позову, та зокрема із врахуванням судом інтересів позивача.

Суд звертає увагу на те, що представник не надав доказів та не обґрунтував причин неможливості захисту (поновлення) таких прав та інтересів після набрання законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів, не розкрив у чому полягає необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав позивача у майбутньому.

Під час розгляду даної заяви про забезпечення позову суд застосовує висновки Верховного Суду викладені у постановах від 16 травня 2019 року у справі № 826/14303/18, від 12 лютого 2020 року у справі № 640/17408/19 та від 27 лютого 2020 року у справі № 640/16242/19, в яких зазначено щодо наявності очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення таким рішенням прав, свобод або інтересів осіб, які звернулися до суду, що такі ознаки повинні, насамперед, існувати поза обґрунтованим сумнівом (beyond reasonable doubt). Тобто, суд, який застосовує заходи забезпечення позову з цих підстав повинен бути переконаний у тому, що відповідне рішення явно суперечить вимогам закону за критеріями, визначеними частиною другою статті 2 КАС України, порушує права, свободи або інтереси позивача і вжиття заходів забезпечення позову є дієвим способом запобігання істотним та реальним негативним наслідкам таких порушень. В іншому випадку, висновки суду про наявність очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення ним прав, свобод чи інтересів позивача до розгляду справи по суті, свідчать про наперед сформовану судом правову позицію у справі.

Суд наголошує на тому, що спосіб забезпечення позову, обраний представником позивача, є фактично вирішенням справи по суті, надання оцінки спірним діям чи бездіяльності відповідача до ухвалення рішення судом у справі, що є неприпустимим.

Аналогічний правовий висновок викладений в абз. 4 п. 17 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 06.03.2008, згідно із яким вказано, що судом фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Оскільки наявності підстав для вжиття заходів забезпечення позову до суду не доведено, заява є не обґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 150-157, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:
У задоволенні заяви представника позивача адвоката Калінченко Олексія Михайловича про забезпечення позову, - відмовити.

Копію ухвали видати (надіслати) позивачу та/або представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Войтович І.І.