Справа № 460/7924/24
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань витребування доказів
09 серпня 2024 року м. Рівне №460/7924/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглядаючи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 та Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі відповідач 1), та Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач 2), в якому позивач просить суд:
визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо призову під час мобілізації на особливий період ОСОБА_1 та направлення його до Військової частини НОМЕР_1 ;
визнати протиправним та скасувати наказ Командира Військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) в частині про зарахування ОСОБА_1 №141 від 18.05.2024 (п. 5.50);
зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 звільнити ОСОБА_1 з військової служби за призовом під час мобілізації на особливий період та виключити позивача зі списків особового складу Військової частини НОМЕР_1 .
Ухвалою суду від 08.08.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
У прохальній частині позовної заяви позивач просить суд витребувати у відповідача 1 копії облікових та / або внесених до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів документи відносно ОСОБА_1 , що були наявні, складалися, отримувалися чи пересилалися у зв`язку з веденням військового обліку щодо зазначеної особи, його призовом за мобілізацією та відправленням з ІНФОРМАЦІЯ_1 до Військової частини НОМЕР_1 ; у відповідача 2 копії документів, що стали підставою для винесення наказу Командира Військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №141 від 18.05.2024 та копію особової справи солдата ОСОБА_1 .
Також представник позивача у прохальній частині позову просить суд допитати ОСОБА_1 як свідка (за його згодою) та визнати його явку до суду обов`язковою.
Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість клопотання про витребування доказів та про допит позивача як свідка (за його згодою), суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 5 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
За приписами частин 1 та 2 статті 79 КАС України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.
Частиною 4 статті 79 КАС України встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.
Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що позивач подає докази на підтвердження позовних вимог разом з позовною заявою, або ж подає до суду клопотання про їх витребування із зазначенням причин неможливості подання таких доказів. При чому, таке клопотання про витребування доказів подається до суду разом з позовом, що чітко визначено частиною 1 статті 80 КАС України.
Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За приписами частини другої статті 72 КАС України, ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Відповідно до частин першої та другої статті 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
Частиною першою статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Відповідно до статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.
Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Враховуючи зазначені вище норми КАС України, суд дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання представника позивача про витребування письмових доказів у відповідачів з метою всебічного та об`єктивного розгляду справи.
Щодо клопотання про визнання явки позивача ОСОБА_1 до суду обов`язковою, суду зазначає таке.
За правилами пункту 17 частини першої статті 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо: прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.
За приписами частини другої статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Враховуючи обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі; кількість сторін та інших учасників справи, суд при відкритті провадження у справі дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам КАС України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Учасники справи не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування, заперечення у заявах по суті справи (стаття 159 КАС України) та подавати докази.
Також, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.
Отже, принцип змагальності повністю забезпечується при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.
Отже, явка сторони у судове засідання може бути визнана судом обов`язковою лише у разі призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження або ж за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Та лише у випадку наявності на те правових підстав.
У даному ж випадку провадження у справі відкрите за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, і жодних правових підстав для визнання явки позивача у судове засідання обов`язковою немає.
Тому таке клопотання не підлягає до задоволення.
Представник позивача у прохальній частині позову також просить суд допитати позивача як свідка, з посиланням на норми статті 93 КАС України.
Відповідно до частини першої статті 93 КАС України, сторони, треті особи та їхні представники за їх згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.
Вказана норма передбачає можливість допиту позивача як свідка (за його згоди), а не необхідність вчинення такої дії.
Відповідно до частини першої статті 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.
Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання (частина друга статті 65 КАС України).
Зазначення представником позивача про необхідність допиту позивача як свідка (за його згодою), який може повідомити суд про обставини, які мають значення для справи, не є належним обґрунтуванням необхідності вчинення такої процесуальної дії.
Частиною другою статті 74 КАС України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до статті 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
У даному випадку справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, а правових підстав для допиту позивача як свідка немає.
Тому таке клопотання представника позивача не підлягає до задоволення.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 9, 72, 77, 79, 80, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :
Клопотання представника ОСОБА_1 про витребування доказів, визнання явки ОСОБА_1 до суду обов`язковою та допиту як свідка (за згодою) задовольнити частково.
Витребувати у ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) докази:
належним чином засвідчені копії облікових документів відносно ОСОБА_1 , що сформовані у зв`язку з веденням військового обліку, призовом за мобілізацією та відправленням з ІНФОРМАЦІЯ_1 до Військової частини НОМЕР_1 .
Витребувати у Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) докази:
належним чином засвідчені копії документів, що стали підставою для винесення наказу Командира Військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) №141 від 18.05.2024 та копію особової справи солдата ОСОБА_1 .
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 та Військову частину НОМЕР_1 надати витребувані докази до Рівненського окружного адміністративного суду протягом десяти днів з дня отримання (вручення) копії увєї ухвали.
Роз`яснити, що відповідно до частини п`ятої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.
Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.
У разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.
Клопотання представника ОСОБА_1 про визнання явки ОСОБА_1 до суду обов`язковою та допиту як свідка залишити без задоволення.
Копію ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.М. Недашківська