Справа № 759/15648/24
Суддя: Твердохліб Ю. О.
Дата ухвалення: 2024-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-а/759/181/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м. Київ

Суддя Святошинського районного суду м. Києва Твердохліб Ю.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, інспектора 7 роти 4 батальйонуУправління патрульної поліції у м.Києві Департаменту патрульної поліції Скляренка В.С. про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.07.2024 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. та 31.07.2024 року справу передано судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.08.2024 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

05.08.2024 року представник позивача Рябчук С.В. направив до суду уточнену позовну заяву, однак вимоги ухвали виконав частково, визначив відповідачем Департамент патрульної поліції. Однак, не сплатив судовий збір, посилаючись на те, що позивач є учасником бойових дій та у відповідність до п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" звільняється від сплати судового збору.

Порядок сплати і розмір судового збору визначений Законом України «Про судовий збір».

Відповідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Постанови Верховного Суду від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 (Провадження № 11-1287апп18) за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До позовної справи долучене посвідчення серії НОМЕР_1 від 22.01.2024 року, у якому зазначено, що позивач має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 вказаного Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року справа № 545/1149/17.

Отже, позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, проте як вбачається з позовних вимог, то вони не пов`язані із порушенням його прав саме як учасника бойових дій, в розумінні статей 12, 22 Закону № 3551-XII.

З урахуванням викладеного, за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивач не звільнений від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн. відповідно до підп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», про що надати суду відповідний платіжний документ.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 160, 161 КАС України, а також, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Однак, з урахуванням норм процесуального закону, суд вважає за можливе відмітити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу (ч. 6 ст. 121 КАС України).

Таким чином, враховуючи характер спірних правовідносин, суд вважає за можливе продовжити позивачу строк для усунення недоліків, визначених ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01.08.2024 року та визначити остаточний строк для подання заяви на усунення недоліків позовної заяви до 14.08.2024 року.

Керуючись статтями 121, 160, 161, 169, 286 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, визначених ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 01 серпня 2024 року, та визначити йому остаточний строк для подання заяви на усунення недоліків позовної заяви до 14 серпня 2024 року.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання ухвали суду у встановлений строк заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Твердохліб