Справа № 641/5378/24
Суддя: Щепелева Г. М.
Дата ухвалення: 2024-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-а/641/30/2024 Справа №641/5378/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2024 року м.Харків

Суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова Щепелева Г.М., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Тарасенко В.Ю., 04.08.2024 звернувся до Комінтернівського районного суду м. Харкова з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову № 277 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 КУпАП від 14.06.2024 про накладення на позивача штрафу в розмірі 25500,00 грн.

Одночасно із пред`явленням позову позивачем подано клопотання про поновлення порушеного строку на адміністративне оскарження постанови № 277 по справі про адміністративне правопорушення за частиною 3 статті 210 КУпАП від 14.06.2024. В обґрунтування клопотання позивач стверджує, що на день винесення постанови № 277 про її існування він не знав, постанову не отримував. Про притягнення його до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення згідно із постановою № 277 позивачеві стало відомо з відповіді на адвокатський запит, наданої відповідачем, та отриманої представником позивача 25.07.2024.

Дослідивши матеріали позову та додані до нього документи, суд приходить до висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Разом з цим, право на звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із положеннями частини 2 зазначеної статті КАС України встановлено шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи.

Водночас частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 2 статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено обов`язок позивача у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд зауважує, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Суд вважає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 18.01.2023 по справі № 380/14985/21 зазначив, що «поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з позовом.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущений; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування».

З матеріалів справи вбачається , що про наявність оспорюваної постанови позивачу було відомо з моменту її прийняття тобто з 14.06.2024, оскільки його особистий підпис на постанові № 277 від 14.06.2024 свідчить про його присутність при розгляді справи про адміністративне правопорушення. З огляду на викладене, посилання позивача в обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення до суду на те, що він дізнався про наявність оскаржуваної постанови 25.07.2024 з відповіді на адвокатський запит є неспроможним.

Також суд звертає увагу на те, що з наданих позивачем документів вбачається, що адвокатський запит, у відповідь на який йому надано копію постанови № 277 від 14.06.2024, датовано 10.07.2024. Тобто період часу між винесенням оспорюваної постанови та складанням зазначеного адвокатського запиту становить майже місяць.

З урахуванням викладеного суд вважає, що позивач повинен був дізнатися про порушення свого права в день винесення оскаржуваної постанови 14 червня 2024 року.

Отже, перебіг десятиденного строку звернення до суду з цим позовом слід обраховувати саме з 14 червня 2024 року по 23 червня 2024 року включно.

Водночас з цим позовом до суду позивач звернувся лише 04 серпня 2024 року.

Таким чином, позивач пропустив десятиденний строк на звернення до суду з позовом щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності.

Представником позивача до суду подано клопотання про поновлення пропущеного строку посилаючись на не обізнаність існування оскаржуваної постанови, але суд дійшов висновку про те, що підстави, вказані позивачем в заяві про поновлення пропущення строку звернення до адміністративного суду, є неповажними, а докази поважності причин його пропускупозивачем не надано.

Частинами 2 та 3 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно із частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення з цим позовом до суду із належним обґрунтуванням інших причин поважності пропуску такого строку та надати суду підтверджуючі відповідні обставини докази, у зв`язку з чим відповідно до частини 13 статті 171 КАС України позовну заяву належить залишити без руху .

Керуючись ст. 2, 122, 123, 160,161, 286 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення- залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що він має право протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали звернутися до суду з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала у частині відмови у поновленні пропущеного строку може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя - Г. М. Щепелева