Справа № 260/2229/24
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2024-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 липня 2024 року м. Ужгород№ 260/2229/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Павловій О.В.

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - Дудурич І.В.,

відповідача: представник - Фітас Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області від 21 березня 2024 року №1-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

Заявлені позовні вимоги аргументує тим, що її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неодноразове порушення порядку доступу до публічної інформації в інформаційних системах Державної податкової служби, зокрема: переглядання інформації стосовно свого чоловіка. Вказаний висновок відповідача вважає безпідставним, оскільки вона, як начальник відповідного відділу, в силу своїх посадових обов`язків, переглядала, проте не приймала жодних управлінських рішень щодо нього, а тому вказана дія не може вважатися такою, що порушує етичні норми державного службовця.

26 квітня 2024 року відповідач надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечив з мотивів безпідставності такого. Так, зазначив, що під час перегляду та аналізу Журналів реєстрації подій в ІКС ДПС встановлено, що ОСОБА_1 здійснювала перегляд інформації по суб`єкту господарювання фізичній особі ОСОБА_2 , який є її чоловіком та стосовно якого у неї врегульовано потенційний конфлікт інтересів. Хоча за результатами проведеного дисциплінарного провадження не виявлено фактів порушення позивачем ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» або вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-8 КУпАП, однак такі дії свідчили про можливе порушення Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування та наказу ГУ ДПС від 11.08.2022 №264 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів». При цьому відхиляє твердження позивача про не прийняття жодних рішень із використанням інформації в ІКС "Податковий блок", оскільки це не виключає її обов`язку використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників.

27 травня 2024 року представник позивача подав через особистий електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд» відповідь на відзив, в якій з доводами відповідача не погоджується. Так, зазначив, що будь-яких належних доказів в обґрунтування законності оскарженого наказу відповідач не надав. Зазначає, що оскаржений наказ не містить чіткого посилання на відповідний підпункт пункт Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, який був порушений позивачем. Окрім того, оскаржений наказ містить посилання на допущені позивачем порушення п.п. 1 пункту 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, однак таке положення у вказаному правовому акті відсутнє. При цьому стверджує, що позивач використовувала службову інформацію виключно для виконання своїх посадових обов`язків згідно з посадовою інструкцією та доручення керівництва, будь-яких доказів розголошення позивачем інформації, що стала їй відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, матеріали справи не містять.

11 червня 2024 року представник позивача подав до суду додаткові пояснення, в яких пояснив, що у зв`язку з відсутністю кадрів, позивач виконує функції щодо опрацювання списків та повідомлень боржників Ужгородської ДПІ для забезпечення погашення ними заборгованості перед бюджетом. Для виконання таких завдань позивач здійснює перегляд в програмному забезпеченні податкової інспекції реєстраційних даних боржників та карток платників податків. При виконанні наданих доручень позивачем виявлялося, що одним з боржників являвся ФОП ОСОБА_2 , її чоловік. Після виявлення в списках боржників особи, щодо якої в позивача був конфлікт інтересів, позивачем припинялися будь-які подальші дії та не приймалося будь-яких рішень щодо вказаної особи. Вважає, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку передбачає обов`язкову наявність негативного наслідку. Однак в даному випадку перегляд позивачем картки платника не призвів ні до яких негативних наслідків. Отже, в діях позивача нема всіх складових дисциплінарного проступку. Заявляє, що перегляд даних у ITC «Податковий блок» позивачкою здійснювався в межах наданих повноважень з метою погашення податкової заборгованості. Під час проведення дисциплінарного провадження Дисциплінарною комісією ГУ ДПС в Закарпатській області не було доведено та надано доказів наявності приватного інтересу позивачки та використання доступу до службової інформації у позаслужбових цілях.

Позивач та її представник у судовому засіданні 31 липня 2024 року позовні вимоги підтримали в повному обсязі з мотивів, наведених в позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових поясненнях, та просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача у засіданні суду 31 липня 2024 року проти позову заперечив з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) з 10 серпня 2022 року працює на посаді начальника відділу з надання адміністративних та інших послуг Ужгородської ДПІ Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі ГУ ДПС у Закарпатській області).

Наказом ГУ ДПС у Закарпатській області №264 від 11.08.2022 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» ОСОБА_1 усунуто від вчинення дій, прийняття рішень, участі у прийнятті стосовно фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , що є її чоловіком. Вказане рішення прийнято на підставі поданого ОСОБА_1 повідомлення про наявність у неї потенційного конфлікту інтересів.

У зв`язку з встановленням Департаментом з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України у ході відпрацювання корупційного ризику «Недоброчесність посадових осіб ДПС та її територіальних органів під час роботи із конфіденційною чи службовою інформацією та інформацією про персональні дані платників податків та показники їх фінансово-господарської діяльності» можливих порушень ОСОБА_1 Закону України «Про запобігання корупції» та Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби стосовно платника податків, по якому врегульовано конфлікт інтересів, наказом ГУ ДПС у Закарпатській області №378 від 03.10.2023 призначено у термін з 04.10.2023 по 02.11.2023 перевірку.

За результатами проведеної перевірки складено акт №13/07-16-14-00-07 від 02.11.2023. Так, як вбачається з такого акту, в ході перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 переглядала інформацію в різних режимах ІКС «Податковий блок» щодо суб`єкта господарської діяльності за РНОКПП НОМЕР_1 , що присвоєно фізичній особі-підприємцю ОСОБА_2 , який є її чоловіком, чим порушено вимоги Закону України «Про запобігання корупції», вимоги наказу ГУ ДПС у Закарпатській області від 11.08.2022 №264 «Про врегулювання потенційного конфлікту інтересів» у частині «усунення від вчинення дій», п. 7.2 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216, п. 6.1 Правил етичної поведінки органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, пп. 3.1.2, 3.1.3, 3.1.5 п.3.1 Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів органах Державної податкової служби, затверджений наказом ДПС України від 20.05.2020 №226, ст. 21 Закону України «Про інформацію».

Окрім того, в акті перевірки зазначено, що підтвердити чи спростувати факти отримання (друкування, копіювання, в тому числі на носії інформації) та/або розголошення ОСОБА_1 інформації стосовно суб`єкту господарювання у приватних інтересах, не надалось за можливе.

З огляду на встановлені результати перевірки на підставі доповідної записки начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції наказом ГУ ДПС у Закарпатській області №1-дп від 26.01.2024 стосовно ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження.

В ході проведення дисциплінарного провадження ОСОБА_1 надала письмові пояснення, в яких повідомила, що нею не вчинялися будь-які дії, які б суперечили вимогам Законів України «Про запобігання корупції» та «Про державну службу». Заявила, що нею не вчинялися дії щодо друку відомостей, копіювання та зберігання на особисті електронні носії, а інформація не використовувалася.

Окрім того, ОСОБА_1 пояснила дисциплінарній комісії, що на виконання розпорядження ГУ ДПС у Закарпатській області та за дорученням її безпосереднього керівника начальника Ужгородської ДПІ нею здійснювалась робота з повідомлення платників податків Ужгородської ДПІ, щодо яких наявний податковий борг перед бюджетом. Для проведення даної роботи вона здійснювала перегляд реєстраційних даних боржників та їх карток у розрізі податків. Одним із боржників із загального списку був її чоловік фізична особа-підприємець ОСОБА_2 , після погашення боргу яким жодного опрацювання даного платника податків вона не проводила.

За результатами проведеного дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія дійшла висновку про порушення ОСОБА_1 вимог п.п. 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216, пп. 1 п. 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, абз. 3 п. 2 розділу ІІІ та п. 1 розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби 05.08.2016 №158, ст. 21 Закону України «Про інформацію».

У зв`язку з вищевказаними висновками дисциплінарна комісія подала на ім`я начальника ГУ ДПС у Закарпатській області подання від 19.03.2024, яким за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» запропонувала застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

На підставі зібраних в ході проведення дисциплінарного провадження матеріалів, керуючись ст.ст. 65, 66, 77 Закону України «Про державну службу», наказом ГУ ДПС у Закарпатській області №1-дс від 21.03.2024 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме: здійснення неодноразових дій в порушення п.п. 7.2, 7.3 розділу 7 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216, пп. 1 п. 5 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби України, затверджених наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, абз. 3 п. 2 розділу ІІІ та п. 1 розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби 05.08.2016 №158, пов`язаних з використанням наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податків, стосовно якого врегульовано потенційний конфлікт інтересів, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Не погодившись із вказаним рішенням суб`єкта владних повноважень, ОСОБА_1 звернулася з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті позовних вимог, суд виходить з наступного.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, регламентовано нормами Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VІІІ (далі Закон №889).

Відповідно до п. п. 1-13 ч. 1 ст. 8 Закону №889, державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно ч. 1 ст. 62 Закону №889 державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Ч. 1 ст. 64 Закону №889 передбачено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону №889, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками, в розумінні ч. 2 ст. 65 Закону №889, є, в тому числі, порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Згідно ч. 1 ст. 66 Закону №889 до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність (ч. 4 ст. 66 Закону №889).

Частиною 1 ст. 74 Закону №889 передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

При цьому згідно ч. 2 ст. 74 Закону №889 дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону №889, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Згідно ч. ч. 10, 11 ст. 69 Закону №889 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Так, судом встановлено, що за результатами проведеного відносно ОСОБА_1 дисциплінарного провадження останню було визнано винною у вчиненні дисциплінарного проступку, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 65 Закону №889, а саме порушення правил етичної поведінки державних службовців. Вказаний висновок відповідача ґрунтується на встановленому за результатами проведеного дисциплінарного провадження факті перегляду позивачем інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно свого чоловіка фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 .

Оцінюючи таке рішення суб`єкта владних повноважень крізь призму основних засад адміністративного судочинства, суд зазначає наступне.

Наказом Державної податкової служби України №52 від 02 вересня 2019 року затверджено Правила етичної поведінки в органах Державної податкової служби (далі Правила) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Ці Правила встановлюють загальні вимоги до етичної поведінки посадових осіб ДПС, Інформаційно-довідкового департаменту ДПС, головних управлінь ДПС в областях, м. Києві, міжрегіональних управлінь ДПС по роботі з великими платниками податків, якими вони зобов`язані керуватися під час виконання своїх посадових повноважень. Працівники повинні дотримуватися Правил як під час виконання своїх посадових обов`язків, так і в позаробочий час.

Відповідно до п. 3.1 Правил, для забезпечення повної впевненості громадян України (платників податків тощо) у неприйнятному ставленні до корупції та порушень загальноприйнятих у суспільстві норм поведінки кожен Працівник зобов`язаний дотримуватись та керуватись при виконанні своїх посадових обов`язків Конституцією України, вимогами законів України «Про державну службу», «Про запобігання корупції», інших законодавчих актів, що регулюють сферу їх діяльності, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, нормативно-правовими актами Міністерства фінансів України, Регламентом Державної податкової служби України, затвердженим наказом ДПС від 26.06.2019 №6 (зі змінами), розпорядчими документами ДПС, положеннями про структурні підрозділи та посадовими інструкціями Працівників, своєчасно і точно виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією, законами України та іншими нормативно-правовими актами.

Нормами п. 5.1 Правил передбачено, що працівники повинні використовувати своє службове становище виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених законодавчими та нормативно-правовими актами.

Вказане кореспондується також з положеннями п. 1 розділу ІV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби №158 від 05 серпня 2016 року (далі Загальні правила).

Окрім того, згідно абз. 3 по. 2 розділу ІІІ Загальних правил державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування зобов`язані діяти доброчесно, а саме: не розголошувати інформацію, що стала йому (їй) відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, зокрема персональні дані фізичних осіб, конфіденційну та іншу інформацію з обмеженим доступом, режим якої встановлено Законами України «Про державну таємницю», «Про інформацію», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», крім випадків, установлених законом.

Відповідно до п. 7.2 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах Державної податкової служби України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216 (далі Порядок), користувач зобов`язаний дотримуватись вимог Порядку та використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом органу ДПС; використовувати для роботи з інформацією тільки свій ідентифікатор користувача в системі/мережі, пароль та інші засоби доступу до системи та не передавати їх іншим особам; не передавали інформацію стороннім особам; виконувати порядок антивірусного захисту автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи, не підключати до автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи, будь-які пристрої, які мають потенційну можливість з`єднання з інтернетом; копіювати або зберігати інформацію системи тільки на обліковані носії інформації виключно для виконання функціональних обов`язків.

Пунктом 7.3 Порядку передбачено, що користувачу забороняється: використання інформації в цілях, не передбачених посадовою інструкцією; передача іншим особам свого ідентифікатора користувача в системі/мережі, пароля та інших засобів доступу до системи; використання для роботи чужого ідентифікатора користувача в системі/мережі та пароля; передача конфіденційної інформації стороннім особам; порушення порядку антивірусного захисту автоматизованого робочого місця, з якого здійснюється доступ до системи; копіювання або збереження конфіденційної інформації системи на будь-як носії інформації, якщо це не пов`язано з виконанням функціональних обов`язків.

Саме за порушення вищезазначених норм ОСОБА_1 була притягнута до дисциплінарної відповідальності на підставі спірного наказу.

Однак суд не може погодитися з таким рішення ГУ ДПС у Закарпатській області в контексті встановлених за результатами розгляду даної адміністративної справи обставин, з огляду на таке.

Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом №889, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації (постанова Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №140/8162/20, постанова Верховного Суду від 01.11.2022 у справі №380/3045/21).

Згідно з постановою Верховного Суду від 02.02.2023 року у справі №140/8162/20 для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Водночас протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, установлених нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 була притягнута до дисциплінарної відповідальності за використання наданого для виконання функціональних повноважень доступу до ІКС «Податковий блок» для перегляду інформації по платнику податку, стосовно якого в неї врегульовано потенційний конфлікт інтересів.

Поряд з цим, з такого мотивування не вбачається наявність у діях позивача всіх елементів дисциплінарного проступку, зокрема його об`єктивної сторони, оскільки відповідачем не було доведено те, що такі дії призвели до настання шкідливих наслідків та їх причинно-наслідковий зв`язок з поведінкою ОСОБА_1 .

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до посадової інструкції начальника відділу надання адміністративних послуг та інших послуг Ужгородської державної податкової інспекції, зобов`язана забезпечити контрольні повноваження щодо організації роботи з обслуговування платників податків, якісного надання адміністративних послуг платникам податків, виконання інших функцій з обслуговування платників податків, визначених законом, забезпечення реалізації державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства у межах повноважень, передбачених законом. Окрім цього, до основних посадових обов`язків позивача належить, зокрема, організація роботи з виконання завдань та доручень керівництва ГУ ДПС з питань, що належать до компетенції структурного підрозділу.

В свою чергу основними завданнями та функціями Відділу надання адміністративних послуг та інших послуг Ужгородської державної податкової інспекції ГУ ДПС у Закарпатській області, є, серед іншого, здійснення реєстрації та ведення обліку платників податків, платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб платників податків, Єдиного банку даних про платників податків юридичних осіб, реєстрів, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи.

Відповідач не заперечує, що для виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 наділена доступом до ІКС «Податковий блок», однак вважає, що у спірних правовідносинах такий доступ був використаний позивачем для особистих цілей.

Так, в судовому засіданні позивач пояснила, що на виконання своїх посадових обов`язків та доручення начальника Ужгородської ДПІ ГУ ДПС у Закарпатській області вона здійснювала аналіз сум податкового боргу суб`єктів господарської діяльності, по яким наявний податковий борг до 3060,00 грн. При цьому наявний алгоритм програмного забезпечення передбачає здійснення пошуку боржників шляхом введення їх РНОКПП, після чого з`являються відомості щодо їх прізвища та імені. В ході перевірки отриманих результатів вона виявила наявність в системі ІКС «Податковий блок» інформацію щодо платника податків фізичної особи-підприємця з РНОКПП НОМЕР_1 , що, як виявилося, належав її чоловіку. Після виявлення такої обставини жодних дій щодо роботи з отриманою інформацією, в тому числі її копіювання, збереження або повідомлення стороннім особам, вона не вчиняла.

В свою чергу ГУ ДПС у Закарпатській області, всупереч встановленому процесуальному обов`язку, не надало суду жодних належних та достатніх доказів того, що ОСОБА_1 вчиняла дії, що полягали б у копіюванні чи збереженні даних у IКC «Податковий блок» в цілях, що не передбачені посадовою інструкцією, використовувала отриману інформацію у особистих цілях чи в будь-яких інших цілях всупереч інтересам служби, або розголошувала отриману в ході виконання службових обов`язків інформацію.

На думку суду, сам по собі перегляд будь-якої інформації без настання шкідливих наслідків не може становити складу дисциплінарного правопорушення.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в ході судового розгляду не знайшли свого підтвердження порушення законодавчих норм, що, відповідно до оскарженого наказу ГУ ДПС у Закарпатській області, стали підставою притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином провівши правовий аналіз законодавчих норм, що регулюються спірні правовідносини, крізь призму встановлених судом обставин справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Згідно вимог ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_2 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Волошина, буд. 52, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Закарпатській області від 21 березня 2024 року №1-дс про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Волошина, буд 52, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код - НОМЕР_2 ) сплачений судовий збір у розмірі 1211,20 грн. (Одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлено 07 серпня 2024 року.

СуддяР.О. Ващилін