Справа № 320/5469/23
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2024-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

320/5469/23

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Справа № 320/5469/23 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:

Дудін С.О.

ПОСТАНОВА

Іменем України

08 серпня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Єгорової Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інгулецький паливно-переробний комплекс» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 №324790411 про накладення штрафу на суму 130 763,09 грн.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 позов задоволено.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з’ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуване податкове-повідомлення рішення

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що ТОВ «Інгулецький ППК» є юридичною особою, яка перебуває на обліку як платник податків в ГУ ДПС у м. Києві.

Перевіркою встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, визначених пунктом 201.10 статті 201, підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі – ПК), а саме: податкові накладні від 31.05.2022 №18, від 30.04.2022 №22, від 31.05.2022 №20, від 30.04.2022 №20, від 30.04.2022 №21, від 31.03.2022 №18, від 31.03.2022 №17 зареєстровані 18.07.2022 із затримкою на 4 дні; податкові накладні від 30.06.2022 №№ 20, 18, 17, 21, 23, 19, 22 зареєстровані 18.07.2022 із затримкою на 3 дні.

Акт перевірки направлено на адресу позивача засобами поштового зв’язку та отримано останнім 28.10.2022, що підтверджується сторонами у позовній заяві та відзиві на позовну заяву, а тому відповідно до положень частини першої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягає доказуванню.

Позивач 11.11.2022 засобами поштового зв’язку направив на адресу ГУ ДПС у м. Києві заперечення на акт перевірки, які, як зазначає відповідач, отримані останнім 16.11.2022.

На підставі зазначеного акта перевірки ГУ ДПС у м. Києві було прийнято податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 №324790411, яким за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН до позивача застосовано штрафні санкції у розмірі 130763,09 грн.

За результатами розгляду скарги позивача на податкове повідомлення-рішення від 16.11.2022 №324790411 ДПС України рішенням від 01.02.2023 №2512/6/99-00-06-03-01-06 скаргу залишено без задоволення, а вказане податкове повідомлення-рішення – без змін.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про неправомірність застосування до позивача штрафних санкцій.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК на дату виникнення податкових зобов’язань платник податку зобов’язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно пункту 120-1.1 статті 120 ПК порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних <…> тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов’язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Із запровадженням на території України карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), законодавцем введено мораторій на застосування штрафних санкцій за податкові правопорушення.

Так, відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються <…>.

Натомість, у подальшому, 27.05.2022 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» № 2260-IX від 12.05.2022, яким внесені зміни, окрім іншого, до підрозділу 10 розділу ХХ ПК.

Так, пунктом 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ ПК передбачено <…> вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Аналіз викладеного дає підстави для висновку, Закон № 2260-IX з дня набрання ним чинності (27.05.2022), припинив дію мораторію на притягнення платників податків до відповідальності за порушення, окрім іншого, строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що продовження дії пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК після набрання 27.05.2022 чинності Законом № 2260-IX не є самостійною підставою для висновку про продовження дії правових інструментів, які запроваджені таким пунктом.

У даному випадку, Закон № 2260-IX виклав пункт 69.2 підрозділу 10 розділу XX ПК у новій редакції, яка фактично припинила дію правового інструменту – мораторію, запровадженого у пункті 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК.

Запровадження законодавцем саме такого підходу у зміні правового регулювання є цілком послідовним, передбачуваним та чітким, і не свідчить про наявність колізій чи неоднозначного тлумачення пунктів 120-1.1 статті 120-1, 52-1, 69.2 підрозділу 10 розділу XX ПК.

Одночасно із припиненням дії мораторію, Закон № 2260-IX у залежності від можливостей платників податків виконувати свої податкові обов’язки, звільнив їх від відповідальності за згадані порушення за умови виконання ними своїх обов’язків у визначені у пункті 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПК строки.

Так, пунктом 69 підрозділу 10 розділу XX ПК установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.

Згідно пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПК у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов’язок щодо дотримання термінів <…> реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, <…> платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов’язковим виконанням таких обов’язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Платники податків <…> у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов’язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов’язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов’язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних <…> протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов’язки щодо дотримання термінів <…> реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов’язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року <…>.

Згідно пункту 69.1-1 підрозділу 10 розділу XX ПК платники податку на додану вартість зобов’язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем 15.07.2022 подано на реєстрацію податкові накладних, сформовані у березні-червні 2022 року:

- податкова накладна від 31.03.2022 №17 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:09;

- податкова накладна від 31.03.2022 №18 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:52;

- податкова накладна від 30.04.2022 №20 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:12;

- податкова накладна від 30.04.2022 №21 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:43;

- податкова накладна від 30.04.2022 №22 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 20:34;

- податкова накладна від 31.05.2022 №18 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:22;

- податкова накладна від 31.05.2022 №20 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:14;

- податкова накладна від 30.06.2022 №17 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 19:14;

- податкова накладна від 30.06.2022 №18 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 18:47;

- податкова накладна від 30.06.2022 №19 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 18:47;

- податкова накладна від 30.06.2022 №20 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 18:47;

- податкова накладна від 30.06.2022 №21 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 18:48;

- податкова накладна від 30.06.2022 №22 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 21:01;

- податкова накладна від 30.06.2022 №23 подана на реєстрацію 15.07.2022 о 21:05.

У свою чергу, реєстрацію усіх цих накладних здійснено лише 18.07.2022 (16-17.07.2022 – вихідні дні), у зв’язку із чим відповідач дійшов висновку про порушення позивачем граничних строків їх реєстрації.

У першу чергу, для правильного вирішення даного спору належить чітко розмежувати дозволені граничні строки реєстрації згаданих податкових накладних, у разі дотримання яких до позивача не підлягають застосуванню штрафні санкції.

Так, податкові накладні, які датовані 31.03.2022 (№№17, 18), 30.05.2022 (№№20, 21, 22), підпадають під регулювання пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПК як такі, граничний термін реєстрації яких припав на період з 24.02.2022 по 27.05.2022. Ці накладні могли бути зареєстровані до 15.07.2022.

На податкові накладні, що складені 31.05.2022 (№№ 18, 20) регулювання пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПК не поширюється, оскільки граничний строк їх реєстрації закінчується після 27.05.2022. Такі накладі мали бути зареєстровані у загальному порядку відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК до 15.06.2022.

На податкові накладні, що складені 31.06.2022 (№№ 18, 20) регулювання пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX ПК також не поширюється, оскільки граничний строк їх реєстрації закінчується після 27.05.2022. Такі накладі мали бути зареєстровані у загальному порядку відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК до 15.07.2022.

Враховуючи викладене, податкові накладні, датовані 31.05.2022 (№№ 18, 20) були як подані на реєстрацію, так і зареєстровані із порушенням встановленого строку. Проте, накладаючи на позивача штраф у цій частині, відповідачем застосовано санкцію пункту 120-1.1 статті 120 ПК, яка не підлягала застосуванню - 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів. Однак, оскільки строк реєстрації податкових накладних від 31.05.2022 (№№ 18, 20) порушений більш ніж на 15 календарних днів, то притягнення позивача до відповідальної згідно згаданої санкції є неправомірним.

Щодо інших податкових накладних, граничний строк реєстрації яких закінчувався 15.07.2022, то колегія суддів звертає увагу на те, що для правильного вирішення спору у цій частині слід встановити часові межі 15.07.2022, протягом яких позивач міг зареєструвати податкові накладні.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН визначено у Порядку ведення Єдиного державного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (надалі – Порядок № 1246), який є та був чинним на час спірних правовідносин.

За визначенням у пункті 1 Порядку № 1246 операційним днем є частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Як встановлено у пункті 3 Порядку № 1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до пункту 11 Порядку №1246 після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

У пункті 13 Порядку № 1246 передбачено формування за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (пункт 14 Порядку № 1246).

Як визначено у підпункті 14.1.56-2 пункту 14.1 статті 14 ПК електронний кабінет - сукупність інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, призначених для взаємодії між платниками податків та державними, у тому числі контролюючими, органами з питань реалізації прав та обов’язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Взаємодія реалізується через: портальне рішення для користувачів - платників податків, робота в якому здійснюється он-лайн (через мережу Інтернет у режимі реального часу) та не вимагає обов’язкового використання спеціалізованого клієнтського застосування; портальне рішення для користувачів - державних органів, у тому числі контролюючих; програмний інтерфейс (API), що дає змогу реалізувати повноту функціоналу електронного кабінету; інші засоби, бази даних, реєстри, що ведуться в електронному вигляді, інформаційні, телекомунікаційні, інформаційно-телекомунікаційні системи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Відповідно до пункту 42-1.2 статті 42-1 ПК електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов’язків, визначених цим Кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, та нормативно-правовими актами, прийнятими на підставі та на виконання цього Кодексу та інших законів, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, в тому числі, шляхом, реєстрації, коригування податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних та акцизних накладних в Єдиному реєстрі акцизних накладних.

При цьому згідно з пунктом 42-1.6 цієї ж статті ПК електронний кабінет працює постійно (24 години на дату кожного календарного дня), крім часу, необхідного для його технічного обслуговування. Проведення технічного обслуговування електронного кабінету у день, на який припадає граничний строк подання податкових декларацій, та з 8 до 20 години будь-якого іншого календарного дня забороняється. Технічне обслуговування електронного кабінету проводиться у порядку, що визначається методологом електронного кабінету.

Законом України від 15.03.2022 № 2120-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», який набрав чинності 17 березня 2022 року, доповнено пункт 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК, зокрема, підпунктом 69.18, відповідно до якого установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Зміст норми підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК підтверджує те, що дія цієї норми стосується електронних документів, але її буквальне тлумачення дає підстави вважати, що цією нормою врегульовано порядок приймання електронних документів контролюючим органом шляхом звуження часових рамок, протягом яких контролюючий орган міг реалізувати свою поведінку у вигляді надання електронних сервісів та приймання електронних документів.

Відповідно, дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов’язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.

Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов’язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.

Разом із тим, аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.

Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов’язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.

Виходячи зі співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК на норм статті 201 ПК та Порядку № 1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку № 1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.

При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов’язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку № 1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов’язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК.

У подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК згідно із Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 08.02.2023 року.

Згідно з введеною нормою визначення операційного дня для цілей вчинення платником дій щодо реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування не пов’язано з робочими днями, а також розширено часові межі для вчинення належних дій платником податку.

Таким чином, ні норми підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК, ні пункту 3 Порядку № 1246 не визначали граничних часових меж подання платниками податків відповідних електронних документів, а виключно визначали часові проміжки для опрацювання таких документів контролюючим органом.

Тому, у спірних правовідносинах граничний строк подання податкових накладних, складених 31.03.2022 (№№17, 18), 30.05.2022 (№№20, 21, 22) та 30.06.2022 (№№ 17-23), закінчувався о 24:00 год 15.07.2022.

Відповідно до абзацу тринадцятого пункту 201.10 статті 201 ПК якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як вже зазначалося, всі із вказаних податкових накладних подані на реєстрацію позивачем вчасно. Однак, оскільки протягом операційного дня 15.07.2022 квитанція про їх реєстрацію не надійшли позивачу, то вважається, що вони є зареєстрованими у день їх подання – 15.07.2022.

Таким чином, оскільки вказані податкові накладні зареєстровані протягом строку, який звільняє позивача від відповідальності за порушення строку реєстрації, то застосування до позивача згідно оскаржуваного податкового повідомлення-рішення штрафних санкцій є неправомірним.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов’язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов’язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов’язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення – без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.08.2023 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п’ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя Н.М. Єгорова