Справа № 520/6127/24
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2024-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2024 року № 520/6127/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_3 ) ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківський окружний адміністративний суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України(військова частина НОМЕР_3 ), яка полягає у не нарахуванні та не виплати компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 по 14.04.2023;

- зобов`язати НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України(військова частина НОМЕР_3 ) нарахуванні та не виплати компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 по 14.04.2023 включно, розраховану відповідно до ст. 3 Закону № 2050-ІІІ та п. 4 Порядку у конкретній сумі 54313,63 грн з врахуванням 1,5 % військового збору, із одночасною компенсацією сум податкуз доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 «Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового начальницького складу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44;

- зобов`язати НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України(військова частина НОМЕР_3 ) у відповідності до ч. 1 ст. 382, надати звіт про виконання судового рішення.

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначив, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 по справі № 520/10162/23, було нараховано та виплачено 23.01.2024 перерахунок грошового забезпечення , але не було нараховано компенсацію втрати частини доходу на суму грошового забезпечення військовослужбовця за період .29.01.2020 по 14.04.2023, відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

По справі було відкрито спрощене провадження в порядку, передбаченому ст. 263 КАС України та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач надав відзив на позов у якому, позовні вимоги не визнав, вважає їх безпідставними, тому просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) , зокрема, щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно вимог ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Листом від 30.01.2024 за № 09/3ПІ-2-8 НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України позивача було повідомлено, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 по справі № 520/10162/23 про виплату всіх належних видів грошового забезпечення виконано у січні 2024 року в повному обсязі.

Листом від 19.02.2024 за № 09/3ПІ-7/ НОМЕР_5 прикордонного загону Державної прикордонної служби України на звернення позивача було повідомлено, про виплату всіх належних видів грошового забезпечення виконано тому відсутні підстави для нарахування компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати .

Матеріали справи містять роздруківки карткового рахунку АТКБ «ПриватБанк» про надходження на картковий рахунок позивача 23.01.2024р. в сумі 404 463,97 грн та 28.02.2024 у сумі 28 933,58 гривень.

Вважаючи свої права порушеними позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, суд зазначає таке.

Правовідносини, що виникли між позивачем та відповідачем, регулюються Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-ІІІ (у подальшому Закон №2050).

Згідно статті 2 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-III компенсація громадянам втрати частини доходів (в тому числі пенсії) у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Згідно статті 3 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 №2050-ІІІ сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Згідно статті 4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19.10.2000 № 2050-ІІІ виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

З метою реалізації Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159 затверджений Порядок проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати (далі Порядок №159).

Згідно пункту 3 Порядку № 159 компенсації підлягають грошові доходи, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру.

Згідно пункту 4 Порядку № 159 сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Згідно з пунктом 5 Порядку №159 сума компенсації виплачується громадянам у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Отже за змістом вказаних приписів у разі порушення строків виплати нарахованих виплат відповідач в день виплати заборгованості з грошового забезпечення за минулий період зобов`язаний нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходу за весь період прострочення.

Водночас період прострочення розраховується починаючи з місяця нарахування по місяць фактичної виплати заборгованості з грошового забезпечення за минулий період, що підтверджується прикладами обчислення суми компенсації, наведеними у Додатку до Порядку №159.

Судом встановлено, що на виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 28.08.2023 по справі № 520/10162/23, відповідачем проведений перерахунок грошового забезпечення позивача було нараховано та виплачено 23.01.2024 перерахунок грошового забезпечення за період з 29.01.2020 по 14.04.2023.

Суд зауважує, що необхідною умовою для звернення до суду з позовом про компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати є звернення особи до підприємства, установи або організації із заявою про виплату відповідної компенсації на підставі Закону № 2050-III, за наслідками розгляду якої власник чи уповноважений ним орган (особа) може або задовольнити таку заяву та виплатити відповідну компенсацію, або відмовити у її виплаті. А тому тільки в разі відмови власника або уповноваженого ним органу (особи) виплатити таку компенсацію особа набуває право на звернення до суду з позовом про зобов`язання у судовому порядку виплатити відповідну компенсацію.

За п. 3 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженому постановою КМУ від 21 лютого 2001 року № 159 (далі - Порядок № 159), компенсації підлягають грошові доходи, які одержують громадяни в гривнях на території України і які не мають разового характеру, разом із сумою індексації: у редакції, чинній до 14 квітня 2022 року про це зазначено у першому абзаці цього пункту, у чинній редакції - у шостому абзаці.

Сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться) (ст. 3 Закону № 2050-III).

Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць (стаття 4 Закону № 2050-III).

За ст. 7 Закону № 2050-III відмова власника або уповноваженого ним органу (особи) від виплати компенсації може бути оскаржена громадянином у судовому порядку.

Відповідальність власника або уповноваженого ним органу (особи) за несвоєчасну виплату доходів визначається відповідно до законодавства.

Використане у статті 3 Закону № 2050-ІІІ формулювання, що компенсація обчислюється як добуток «нарахованого, але не виплаченого грошового доходу» за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади зобов`язані діяти лише на підставі. у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки позивач отримав заборгованість по невиплаченому грошовому забезпеченню 23.01.2024 у сумі 404 463,97 грн, та 28.02.2024 у сумі 28 933,59 грн, що підтверджується копією з карткового рахунку позивача АТКБ «ПриватБанк» за вказаною транзакцією, тому саме в день виплати заборгованості з перерахованого грошового забезпечення, набуває право на нарахування та виплату компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відмова відповідача у нарахуванні позивачу компенсації втрати частити доходів є протиправною бездіяльністю та позовні вимоги належить задовольнити враховуючи період з 29.01.2020 по 28.02.2024.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання НОМЕР_6 прикордонного загону Державної прикордонної служби України(військова частина НОМЕР_3 ) у відповідності до ч. 1 ст. 382, надати звіт про виконання судового рішення та суд виходить з того, що суду не надано жодних доказів, що свідчили б про можливе ухилення відповідача від виконання рішення суду у даній справі. За таких обставин, зважаючи на необґрунтованість та недоведеність вимоги про зобов`язання відповідачів подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення, суд дійшов висновку про недоцільність застосування до відповідача такого заходу судового контролю за виконанням судового рішення у даній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими що підлягають до задоволенню частково .

Розподіл судових витрат відповідно до ст.ст. 139, 143 КАС України та Закону України «Про судовий збір» не здійснюється, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору.

Керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_3 ) ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність НОМЕР_2 прикордонного загону Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_3 ), яка полягає у не нарахуванні та не виплати ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 по 28.02.2024.

Зобов`язати НОМЕР_2 прикордонний загін Державної прикордонної служби України (військова частина НОМЕР_3 ) ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ) нарахуванні та не виплати ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) компенсацію втрати частини доходу у зв`язку із порушенням строків виплати грошового забезпечення з 29.01.2020 по 28.02.2024 включно.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Заічко О.В.