Справа № 260/4440/24
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

09 серпня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4440/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), військової частини НОМЕР_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ), військової частини НОМЕР_5 (код ЄДРПОУ НОМЕР_6 ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Литвинов Вячеслав Вячеславович в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , військової частини НОМЕР_3 , військової частини НОМЕР_5 , яким просить суд: 1. Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_2 , відносно мобілізації (призову) ОСОБА_1 , на військову службу під час мобілізації та спрямування ОСОБА_1 для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_3 . 2. Скасувати наказ військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо мобілізації (призову) ОСОБА_1 на військову службу під час мобілізації та наказ про спрямування ОСОБА_1 для проходження військової служби до військової частини НОМЕР_3 . 3. Визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_3 щодо зарахування ОСОБА_1 до складу військової частини НОМЕР_3 та наказ командира військової частини НОМЕР_3 щодо переведення до складу військової частини НОМЕР_5 військовослужбовця ОСОБА_1 . 4. Визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_5 щодо зарахування ОСОБА_1 до складу військової частини НОМЕР_5 . 5. Зобов`язати військову частину НОМЕР_5 виключити ОСОБА_1 із списків особового складу військової частини.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 липня 2024 року відкрито провадження адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

22 липня 2024 року до суду від відповідача військової частини НОМЕР_3 , надійшов відзив на позовну заяву, у якому, серед іншого, наголошує, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даним адміністративним позовом, оскільки позивач був зарахований до списків особового складу військової частини НОМЕР_3 24.04.2024 року, відтак саме ця дата є початком перебігу строк для звернення до суду. Проте позивач звернувся до суду тільки 08.07.2024 року.

Розглянувши поданий позов, суд вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Згідно пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України публічна служба це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Отже, спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, у справах щодо проходження публічної служби законодавець визначив строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до адміністративного суду з позовом за їх захистом.

Згідно матеріалів справи, спірні правовідносини виникли у зв`язку з протиправним, на думку позивача, призовом його на військову службу під час дії воєнного стану та подальшим призначенням на проходження військової служби у військовій частині НОМЕР_3 , тобто спірні відносини стосуються прийняття та звільнення позивача з публічної служби.

Як вбачається зі змісту оскаржуваних наказів військової частини НОМЕР_3 , наказом за №119 від 24.04.2024 року солдата ОСОБА_1 було призначено на посаду курсанта навчального взводу навчальної роти 3 навчального батальйону школи індивідуальної підготовки, який прибув із ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 24 квітня 2024 року зараховано до списків особового складу частини на всі види забезпечення та наказом за №157 від 01.06.2024 року солдат ОСОБА_1 вважається таким, що вибув для подальшого проходження служби до військової частини НОМЕР_7 .

Вказане підтверджується доданими до відзиву копіями витягів з відповідних наказів.

Саме з указаними вище наказами виражає незгоду позивач (його представник) згідно змісту позовної заяви.

Враховуючи викладене, перебіг строку звернення до адміністративного суду з цим позовом почався:

- з позовною вимогою до військової частини НОМЕР_3 про скасування наказу щодо зарахування ОСОБА_1 до складу військової частини НОМЕР_3 з 25 квітня 2024 року (наступного дня з дати зарахування ОСОБА_1 до списків особового складу військової частини НОМЕР_3 згідно з оскаржуваним наказом командира військової частини НОМЕР_3 від 24.04.2024 року №119);

- з позовною вимогою до військової частини НОМЕР_3 щодо переведення ОСОБА_1 з 02.06.2024 року (наступного дня з дати дата вибуття ОСОБА_1 для подальшого проходження служби до військової частин НОМЕР_7 згідно з оскаржуваним наказом командира військової частини НОМЕР_3 від 01.06.2024 року №157).

Отже, строк, протягом якого позивач мав право звернутися до суду з цим позовом у межах, установлених законом, тривав:

- з позовною вимогою до військової частини НОМЕР_3 про скасування наказу щодо зарахування ОСОБА_1 до складу військової частини НОМЕР_3 до 27 травня 2024 року (25 травня та 26 травня 2024 року вихідні дні);

- з позовною вимогою до військової частини НОМЕР_3 щодо переведення ОСОБА_1 з 02.06.2024 року до 02 липня 2024 року.

Між тим, як вбачається з матеріалів справи, з цією позовною заявою позивач звернувся до суду лише 06 липня 2024 року (згідно відомостей про формування позову в системі «Електронний суд», а відповідно до відбитку штампу канцелярії суду 08 липня 2024 року), тобто із значним пропуском строку звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, даний позов подано до адміністративного суду з пропуском строків звернення до суду.

Також суд звертає увагу і на те, що у постанові від 14 червня 2018 року (справа №800/102/17) Велика Палата Верховного Суду вказала, що в пункті 27 рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (Заява №24402/02), яке набуло статусу остаточного 20 серпня 2010 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див., наприклад, рішення у справі «Ашінгдан проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), від 28 травня 1985 року, пункт 57, Серія A, №93).

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

Оцінюючи обставини звернення позивача з позовом до суду, із урахуванням наведених висновків Європейського суду з прав людини, а також положень частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає, що вказаною нормою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено скорочені строки звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, які не ставлять під сумнів саму суть права доступу до суду, а переслідують легітимну мету як найскорішого поновлення порушених прав добросовісного позивача. При цьому не порушується пропорційність між застосованими законодавцем засобами (строком звернення до суду за захистом порушеного права протягом одного місяця з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) та метою звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини шостої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, всупереч наведеним нормам, позивачем до позову не було додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав пропуску цього строку та відповідних доказів.

Крім цього, як вбачається зі змісту витягу оскаржуваного позивачем наказу командира військової частини НОМЕР_3 від 01.06.2024 року №157, солдат ОСОБА_1 вважається таким що вибув для подальшої служби до військової частини НОМЕР_7 , а не НОМЕР_5 , як зазначає позивач (його представник).

Так, від позивача (його представника) до суду надійшло клопотання про заміну неналежного відповідача, а саме відповідача військову частину НОМЕР_5 замінити на військову частину НОМЕР_7 .

Вимоги до оформлення позовної заяви визначені ст. 160 КАС України.

Відповідно до п.п.4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

При вивченні позовної заяви та клопотання про заміну відповідача у справі, судом встановлено, що позивач просить замінити відповідача військову частину НОМЕР_5 на військову частину НОМЕР_7 , проте пункти 9 та 10 позовних вимог стосуються військової частини НОМЕР_5 . Разом з тим, позивач не заявляє позовні вимоги до військової частини НОМЕР_7 .

Таким чином, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог щодо відповідачів відповідно до вимог КАС України.

Відповідно до статті 171 частини 13 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшла висновку, що позовна заява ОСОБА_1 має бути залишена без руху та позивачу встановлено п`ятиденний строк, з моменту отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків, шляхом подання заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду й доказів поважності причин його пропуску та шляхом уточнення відповідачів по справі та змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів відповідно до вимог КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України суд,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), військової частини НОМЕР_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_4 ), військової частини НОМЕР_5 (код ЄДРПОУ НОМЕР_6 ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі п.7 ч.1 ст.240 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я. М. Калинич