Справа № 990/307/23
Суддя: Білоус О.В.
Дата ухвалення: 2024-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

07 серпня 2024 року

м. Київ

справа №990/307/23

адміністративне провадження № П/990/307/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді: Білоуса О.В.,

суддів: Блажівської Н.Є., Желтобрюх І.Л., Шишова О.О., Яковенка М.М.,

секретар судового засідання - Носенко Л.О.,

за участю: представника відповідача - Басая В.О.,

представника ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_5.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Рада національної безпеки і оборони України, Служба безпеки України про визнання протиправним та часткове скасування Указу Президента України,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 13 листопада 2023 року звернувся до суду з позовом до Президента України Зеленського Володимира Олександровича , в якому просив визнати протиправним та скасувати Указ Президента України від 12 травня 2023 року №279/2023 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 12 травня 2023 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» в частині введення в дію пункту (позиції) №32 додатку 1.

Позовна заява обґрунтована тим, що оскаржуваний Указ Президента України від 12 травня 2023 року №279/2023 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 12 травня 2023 року «Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» є необґрунтованим, протиправним і таким, що підлягає скасуванню, оскільки прийнятий не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, підписаний з протиправним використанням повноважень, ухвалений необґрунтовано, упереджено, свавільно, недобросовісно, нерозсудливо, без дотримання принципу верховенства права та без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що Радою національної безпеки і оборони України було розглянуто та підтримано відповідні пропозиції щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів, зокрема до позивача, про що прийнято відповідне рішення Ради національної безпеки і оборони України.

У подальшому, після надходження в установленому порядку на ім`я Глави держави відповідних матеріалів (Рішення з додатками, проекту Указу та пояснювальної записки до нього), Президент України в межах реалізації приписів законодавства видав Указ №279/2023, яким увів в дію Рішення.

Відповідач у відзиві також наголошує, що чинне законодавство не містить положень, які б встановлювали обов`язок вказувати підстави для застосування санкцій у відповідному рішенні Ради національної безпеки і оборони України або указі про введення такого рішення в дію.

Згідно із наказом Голови Верховного Суду від 07 вересня 2023 року №177 уведено в експлуатацію комплексну систему захисту інформації в автоматизованій системі класу « 1» для фіксування судового засідання технічними засобами в Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду, де циркулює інформація зі ступенем обмеження доступу «Для службового користування», в адміністративній будівлі на вул. Князів Острозьких, 8, корпус 5, приміщення №131 (зал судових засідань №7).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 через представника Лещенка О.В. 13 листопада 2023 року звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з цим позовом.

Справа призначалася до розгляду неодноразово.

Однак, у судовому засіданні 23 травня 2024 року було оголошено перерву до 12 червня 2024 року.

Судове засідання, призначене на 12 червня 2024 року не відбулось у зв`язку із перебуванням членів колегії суддів у відпустці, а справу призначено до розгляду на 10 липня 2024 року, про що повідомлено представника позивача телефонограмою від 10.06.2024 року та повісткою про виклик, доставленою до його електронного кабінету (т.2 а.с. 113).

04 липня 2024 року на адресу Верховного Суду надійшло клопотання представника позивача Лещенка О.В. про відкладення розгляду справи у зв`язку із його перебуванням з 08 по 21 липня 2024 року у щорічній відпустці на підставі наказу від 03 липня 2024 року №332-К, виданого Адвокатським об`єднанням «Лещенко, Дорошенко і партнери» (т. 2 а.с. 124).

У клопотанні представник позивача просив відкласти розгляд справи на іншу дату і час, але, при цьому, не уточнюючи на яку дату він має змогу з`явитися у судове засідання у цій справі.

У судовому засіданні 10 липня 2024 року вказане клопотання задоволено та відкладено розгляд справи, з урахуванням відпустки представника позивача до 21 липня 2024 року, на 07 серпня 2024 року о 10:00.

Повістка про виклик до Верховного Суду від 10 липня 2024 року у справі №990/307/23 була надіслана адвокату Лещенку О.В. в його електронний кабінет і доставлена 10.07.2024 року о 15:50 (т. 2 а.с.131).

У судове засідання, призначене на 07 серпня 2024 року представник позивача не з`явився, однак 06 серпня 2024 року подав до Верховного Суду клопотання про відкладення розгляду справи.

В обґрунтування клопотання представник позивача зазначив, що дату та час судового засідання, призначеного на 07 серпня 2024 року о 10:00, по даній справі не було з ним узгоджено, а тому адвокат Лещенко О.В., як представник позивача, прибути не зможе, у зв`язку із зайнятістю в іншій справі, а саме буде зайнятий в якості представника позивача Стипанюка Євгена Миколайовича у цивільній справі №754/9660/24, яка розглядатиметься у Деснянському районному суді міста Києва та судове засідання призначено на 07.08.2024 року о 10:30 год.

Представник відповідача у судовому засіданні просив позов залишити без розгляду через повторну неявку представника позивача у судове засідання.

Представник третьої особи ІНФОРМАЦІЯ_1 у судовому засіданні підтримав клопотання представника відповідача.

Представник РНБО України у судове засідання не з`явився без поважних причин. Явка його у судове засідання обов`язковою не визнавалася, а тому колегія суддів вважає можливим розглядати справу у його відсутності.

Суд, дослідивши заяву представника позивача про відкладення розгляду справи, заслухавши думку представника відповідача та третьої особи ІНФОРМАЦІЯ_1, з`ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, обґрунтовуючи свою позицію щодо залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши матеріали судової справи, виходить з такого.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України. Для реалізації кожним конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні утворено систему адміністративних судів.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).

Відповідно до положень КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (частина перша статті 42, частина перша статті 46 КАС України).

Згідно з частиною другою статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як встановлено судом, позивач та його представник повторно не з`являлись до суду для розгляду справи, зокрема у судові засідання, призначені на 10 липня та 07 серпня 2024 року.

При цьому, колегія суддів Верховного Суду вважає, що повторна неявка позивача і представника позивача у судове засідання 07 серпня 2024 року є неповажною, оскільки, справу №754/9660/24, у якій адвокат Лещенко О.В. приймає участь, призначено до розгляду на 07 серпня 2024 року о 10:30 год ухвалою Деснянського районного суду міста Києва, постановленою лише 15 липня 2024 року (т.3 а.с. 246-247), в той час, як повістка про виклик у судове засідання, призначене у Верховному Суді отримана останнім 10 липня 2024 року.

Тобто, на момент постановлення ухвали Деснянського районного суду міста Києва, представник позивача був в повній мірі обізнаний про судове засідання, призначене у Верховному Суді, а тому безпідставно вказує на непогодженість із ним призначення справи до розгляду саме на 07 серпня 2024 року на 10:00.

Будь-яких інших доводів щодо пріоритетності справи №754/9660/24, яка розглядається у Деснянському районному суді міста Києва перед цією справою (яка була призначена до розгляду раніше), представник позивача у своєму клопотанні не наводить.

Також у суду відсутня інформація щодо неможливості прибуття у судове засідання позивача особисто або неможливості забезпечення участі іншого представника у цьому судовому засіданні.

З огляду на вказані обставини, колегія суддів звертає увагу, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а відтак позивач та його представники зобов`язані брати участь у судових засіданнях та обстоювати свої позовні вимоги, проявляти процесуальну активність.

Приписи статті 205 КАС України є певною формою реалізації гарантій особи на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенства права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті встановлюють наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС України сформульована таким чином, що дає суду можливість залишити позовну заяву без розгляду, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання у частині п`ятій статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладене у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Аналогічний правовий висновок, сформульований Великою Палатою Верховного Суду у схожих за змістом правовідносинах, викладений у постановах від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19), від 27 травня 2020 року у справі № 9901/11/19 (провадження № 11-122заі20), від 20 липня 2023 року у справі № 9901/439/21 (провадження № 11-155заі22), від 08 лютого 2024 року № 990/89/23 (провадження № 11-187заі23).

Позивач та його представник наведених принципів не дотримались і, будучи належним чином повідомленими про час розгляду справи, у судові засідання не прибули без поважних причин.

Крім того, колегія суддів дійшла висновку про неможливість розгляду справи у зв`язку з неявкою позивача чи його представника у їх відсутність, оскільки в матеріалах справи наявні невирішені клопотання про поновлення строків для долучення доказів, а учасники справи ще не надали свої пояснення з приводу заявленого позову. Вказані процесуальні дії мали відбуватись у судових засідання, призначених на 10 липня та 07 серпня 2024 року, про що було відомо представнику позивача.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на повторне неприбуття позивача та його представника у судове засідання без поважних причин, ураховуючи те, що представник відповідача не наполягав на розгляді справи по суті, а просив суд залишити позов без розгляду, суд дійшов висновку, що даний адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 205, 240, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Президента України Зеленського Володимира Олександровича - Басая В.О. про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Рада національної безпеки і оборони України, Служба безпеки України про визнання протиправним та часткове скасування Указу Президента України - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Рада національної безпеки і оборони України, Служба безпеки України про визнання протиправним та часткове скасування Указу Президента України - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 08 серпня 2024 року.

Головуючий суддя О.В.Білоус

Судді Н.Є.Блажівська

І.Л.Желтобрюх

О.О.Шишов

М.М.Яковенко