Справа № 160/21200/24
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 серпня 2024 року Справа 160/21200/24

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горбалінського В.В., розглянувши у порядку письмового провадження питання щодо наявності обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

УСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 в період з 14 березня 2022 року по 31 березня 2023 року грошового забезпечення, а також виплачених за вказаний період: одноразової грошової допомоги при звільненні, матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, грошової допомоги для оздоровлення, компенсації за невикористані основну та додаткову відпустки, премії, визначивши їх розмір, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 р., встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 року на відповідні тарифні коефіцієнти, згідно з пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням раніше виплачених сум;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату грошового забезпечення за період з 14 березня 2022 року по 31 березня 2023 року, а також виплачених за вказаний період: матеріальної допомоги для вирішення соціально-побутових питань, грошової допомоги для оздоровлення, компенсації за невикористані основну та додаткову відпустки, премії, визначивши їх розмір, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 року, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" станом на 01.01.2023 року на відповідні тарифні коефіцієнти згідно з пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з урахуванням раніше виплачених сум.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне звернути увагу на питання щодо наявності обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, та зазначає про таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначено статтею 36 КАС України. Відповідно до частини першої цієї статті суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суд вказує, що підставами для відводу судді є існування суб`єктивного та / або об`єктивного критеріїв.

Оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, суд констатує відсутність підстав стверджувати, що головуючий суддя у цій справі може виявити особисту упередженість. Докази на користь протилежного в матеріалах справи відсутні і учасниками справи на даний час не наводились.

Втім, за об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність суду.

Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності в певного судді об`єктивно виправдані, а тому суд звертає увагу на таке.

Відповідно до рішення зборів суддів Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 року №1, Головою Дніпропетровського окружного адміністративного суду обрано ОСОБА_2 .

З 28.05.2024 року повноваження голови Дніпропетровського окружного адміністративного суду здійснює Горбалінський Володимир Володимирович.

Також, відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №160/21200/23 передано на розгляд судді Горбалінському В.В.

Встановлено, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є працівником Дніпропетровського окружного адміністративного суду відповідно до наказу № 355-к від 06.07.2021 року.

Відповідно до статті 24 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», голова місцевого суду, зокрема, контролює ефективність діяльності апарату суду.

На переконання суду, враховуючи вказане, виникають обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, з огляду на те, що суд (суддя), якому на розгляд розподілено дану адміністративну справу, є головою Дніпропетровського окружного адміністративного суду, а позивачем у цій справі є працівник Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункти 45-50 рішення ЄСПЛ у справі «Морель проти Франції»; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі «Пескадор Валеро проти Іспанії») або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі «Лука проти Румунії»), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі «Пабла Кю проти Фінляндії»; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі «Мікалефф проти Мальти»).

У рішенні від 9 листопада 2006 року в справі «Білуха проти України» ЄСПЛ з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед іншого, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52).

Наведені обставини, які передбачені пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України, можуть вказувати на упередженість та/або зацікавленість суду у певному рішенні у цій справі чи про необ`єктивне ставлення до учасників справи.

За таких обставин суд дійшов висновку про необхідність повідомлення сторін у вказаній про обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду даної справи.

Керуючись ст.36, 40, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Довести до відома учасників справи інформацію, викладену у змісті вказаної ухвали.

Встановити учасникам справи №160/21200/24 п`ятиденний строк (5 днів), з дня отримання вказаної ухвали, для надання письмових пояснень або відповідних клопотань щодо обставин, викладених у даній ухвалу суду.

Відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Горбалінський