Справа № 560/8403/24
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2024-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/8403/24
РІШЕННЯ
іменем України

09 серпня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Салюка П.І. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ виконуючого обов`язки начальника Головного управління ДПС у Хмельницькій області № 18-дс від 27.05.2024 "Про дисциплінарне стягнення", яким оголошено догану ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що станом на день звернення із позовною заявою займає посаду начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Хмельницькій області. Наказом Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 27.05.2024 № 18-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" оголошено догану ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України від 10.12.2015 №889-VII "Про державну службу". Як вказує позивач, спірний наказ мотивовано тим, що начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_2 під час виконання обов`язків начальника ГУ ДПС у Хмельницькій області (в період з 01.02.2024 по 08.02.2024) не повідомлено безпосереднього керівника про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів стосовно колишньої дружини ОСОБА_3 , яка перебуває на посаді головного державного інспектора відділу надання адміністративних та інших послуг Хмельницької державної податкової інспекції ГУ ДПС у Хмельницькій області. Вважає, що відповідачем не доведено наявність обов`язку повідомляти про наявність потенційного конфлікту інтересів, що свідчить про відсутність у діях позивача складу дисциплінарного проступку, з огляду на відсутність як реального, так і потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час виконання ним обов`язків начальника ГУ ДПС у Хмельницькій обл. стосовно колишньої дружини ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 11 червня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Вказує, що підставою для прийняття наказу № 18-дс від 27.05.2024 стало вчинення державним службовцем, ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку, який передбачає оголошення догани, відповідно до частини 3 статті 66 Закону України № 889-VIII від 10.12.2015 "Про державну службу" (далі - Закон № 889). Передумовами для прийняття рішення про оголошення ОСОБА_1 догани стали проведення службової перевірки відповідно розпорядження Головного управління ДГІС у Хмельницькій області "Про проведення службової перевірки" від 26.03.2024 №22-р та подання дисциплінарної комісії Головного управління ДПС у Хмельницькій області про застосування дисциплінарного стягнення. Зазначає, що рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Хмельницькій області, оформлене наказом від 27.05.2024 № 18-дс про накладення дисциплінарного стягнення є логічним завершенням дисциплінарного провадження, порушеного наказом від 09.04.2024 № 24-дп і відповідає вимогам законодавства.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, з`ясувавши всі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив.

Відповідно до наказу ГУ ДПС в Хмельницькій області від 05.07.2022 №247-о ОСОБА_1 з 06.07.2022 призначено на посаду начальника управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС в Хмельницькій області.

Наказом ДПС України від 31.01.2024 № 91-о на ОСОБА_4 покладено виконання обов`язків начальника ГУ ДПС з 01.02.2024. Даний наказ оголошено наказом ГУ ДПС від 01.02.2024 № 47-о.

Наказом ГУ ДПС у Хмельницькій області від 09.04.2024 №24-дп порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_5 .

Порушенню дисциплінарного провадження передувало службова перевірка інформації, наведеної у листі Національного агенства з питань запобігання корупції від 22.03.2024 № 37-01/1875-24, за результатами якої Відповідачем складено Акт від 03.04.2024 № 6/22-01-14-10. На підставі цього акту, виконуючому обов`язки начальника ГУ ДПС у Хмельницькій обл., 03 квітня 2024 року виконуючим обов`язки начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції подано доповідну записку, що стало підставою для прийняття Відповідачем наказу № 24-дп від 09.04.2024 про порушення дисциплінарного провадження стосовно Позивача.

Отриманою в ході службової перевірки інформації (лист Департаменту організації роботи ДПС від 01.04.2024 №881/99-00-01-02-01-08, лист управління організації роботи ГУ ДПС в області від 01.04.2024 №125/22-01-01-02-20) встановлено, що позивач не повідомив безпосереднього керівника, визначеними Законом способами, про наявність у нього потенційного конфлікту інтересів стосовно колишньої дружини, яка перебуває на посаді головного державного інспектора відділу надання адміністративних та інших послуг Хмельницької державної податкової інспекції ГУ ДПС в області Біди Таміли, який виник у зв язку із покладанням на нього виконання обов`язків начальника ГУ ДПС в Хмельницькій області.

Згідно з наявними в Головному управлінні ДПС у Хмельницькій області відомостями відповідно до наказу ГУ ДПС від 19.08.2022 №307-0 посаду головного державного інспектора відділу з надання адміністративних та інших послуг Хмельницької державної податкової інспекції ГУ ДПС з 19.08.2022 займає ОСОБА_6 .

Відповідно до відомостей, що містяться в Особовій картці державного службовця ОСОБА_3 у пункті 7 "сімейний стан" зазначено "заміжня, чоловік - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; син - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; донька - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ". При цьому вищезазначені відомості в Особовій картці державного службовця ОСОБА_3 були актуальні станом на 28.09.2018.

У пункті 5 Особової картки державного службовця ОСОБА_9 зазначено "сімейний стан - розлучений".

Згідно поданих декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_2 та ОСОБА_10 за 2022-2023 роки встановлено наявність спільних малодітних дітей.

Наказом Головного управління ДПС у Хмельницькій області від 27.05.2024 №18-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" оголошено догану ОСОБА_1 - начальнику управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС в Хмельницькій області, за порушення п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України від 10.12.2015 №889-VII "Про державну службу" у вигляді неповідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів у зв`язку з наявністю позаслужбових відносин (спільна робота з колишньою дружиною), що за своєю суттю є невиконанням актів органів державної влади та наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме:

- п. 1 та п. 2 частини першої статті 28 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII "Про запобігання корупції";

- п. 8 та п. 10 частини першої статті 8 Закону України від 10.12.2015 №889-VII "Про державну службу";

- п.п. 3.1.1., п.п. 3.1.2, п.п. 3.1.4 п. 3.1 розділу III Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 26.05.2020 №226 (із змінами);

- п.п, 3.5 п. З та абз. 2 п.п. 4.2. п. 4 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 02.09.2019 №52 (із змінами).

Підставою прийняття оскаржуваного наказу від 27.05.2024 №18-дс стало подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Хмельницькій області від 17.05.2024 № 330/22-01-14-11.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до Хмельницького окружного адміністративного суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до статті 8 частини 1 пунктів 1-13 Закону України № 889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Відповідно до статті 62 частини 1 Закону України № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Відповідно до ч.1 ст. 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч.1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з ч. 2 цієї ж статті дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.1 ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно з ч.1 ст 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Частиною 1 ст. 73 Закону №889-VIII передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною 2 ст. 73 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами ст. 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

З урахуванням зазначених правових норм, суд висновує, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі №140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі №420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі №826/6165/17 тощо.

Водночас у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Спірні правовідносини у цій справі стосуються правомірності висновків відповідача щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України "Про державну службу" та іншими нормативно-правовими актами.

Суд встановив, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивача було застосовано за порушення ним:

- п. 1 та п. 2 частини першої статті 28 Закону України від 14.10.2014 №1700-VII "Про запобігання корупції";

- п. 8 та п. 10 частини першої статті 8 Закону України від 10.12.2015 №889-VII "Про державну службу";

- п.п. 3.1.1., п.п. 3.1.2, п.п. 3.1.4 п. 3.1 розділу III Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 26.05.2020 №226;

- п.п, 3.5 п. З та абз. 2 п.п. 4.2. п. 4 Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 02.09.2019 №52;

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

В поданні дисциплінарної комісії про застосування дисциплінарного стягнення до Позивача, дисциплінарна комісія посилається на Методичні рекомендації щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно запобігання корупції №2 від 12.01.2024 (далі - Методичні рекомендації). З посиланням на ці ж рекомендації, дисциплінарна комісія на четвертій сторінці свого ж подання вказує, що "конфлікт інтересів може існувати у особи в ситуації, коли одночасно наявні такі складові:

- в особи є приватний інтерес;

- в особи наявні службові повноваження, під час реалізації яких вона може на

власний розсуд вчиняти дії, приймати рішення саме з питання, у якому в неї наявний

приватний інтерес;

- такі службові повноваження мають дискреційний характер (тобто є такими, коли особа може на власний розсуд обирати з кількох юридично допустимих дій, рішень)."

Саме сукупність зазначених факторів дає підстави стверджувати, що приватний інтерес особи може впливати на об`єктивність та неупередженість під час вчинення особою дії, прийняття рішення, а отже, в особи є конфлікт інтересів. За відсутності принаймні однієї із складових - службових повноважень дискреційного характеру та/або приватного інтересу - конфлікт інтересів не виникає.

При вирішенні питання щодо наявності приватного інтересу в сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представиицьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.

В матеріалах дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 відділ з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС у Хмельницькій області, враховуючи позицію НАЗК, дійшов до висновку, що факт перебування у шлюбі в минулому ОСОБА_9 та ОСОБА_3 може свідчити про умови наявності на час виконання обов`язків керівника ГУ ДПС в області ОСОБА_2 стосовно ОСОБА_3 позаслужбових стосунків,

які зумовлюють приватний інтерес у керівника.

Суд зазначає, що вислів "може свідчити" є лише припущенням і не може бути підставою для прийняття адміністративного рішення. Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, докази в адміністративному процесі мають бути належними, допустимими та достатніми. Припущення або не підтверджені фактами висловлювання не можуть слугувати основою для прийняття рішення органом влади або судом. Таким чином, формулювання "може свідчити" не відповідає вимогам до доказів, встановленим адміністративним законодавством України.

Крім того, суд також наголошує, що позивач у своїх поясненнях від 01.04.2024 пояснив, що відповідно до рішення Хмельницького міськрайонного суду шлюб між ним та ОСОБА_10 розірвано 06.05.2022. Копію зазначеного рішення ОСОБА_11 додав до пояснень, як підтвердження відсутності приватного інтересу між ним та колишньою дружиною.

Однак, з матеріалів дисциплінарної справи, не вбачається, що відповідач оцінював чи досліджував вказану позивачем обставину. Така бездіяльність відповідача при дослідженні обставин дисциплінарної справи нівелює право працівника подавати письмові пояснення, що дає підстави для висновку про те, що притягуючи позивача до дисциплінарної відповідальності відповідач не урахував усіх обставин, що стосуються наявності приватного інтересу у данному випадку.

Як наслідок, суд дійшов висновку, що в матеріалах дисциплінарного провадження відсутній доведений факт існування одночасно всіх вищезгаданих складових для наявності факту потенційного конфлікту інтересів.

Отже, при відсутності хоча б однієї із складових, а саме, приватного інтересу та/або службових повноважень дискреційного характеру - конфлікт інтересів не виникає.

Відповідно до статті 65 частини 1 Закону України від № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарний проступок - це протиправна винна дія або бездіяльність чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Поряд з цим, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

У той же час, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.

Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації (пункти 42-44 постанови Верховного Суду від 02 лютого 2023 року у справі № 140/8162/20, постанова Верховного Суду від 01 листопада 2022 року у справі № 380/3045/21).

Отже після вчинення певної дії або бездіяльності має бути наслідок, в даному випадку не повідомлення безпосереднього керівника про наявність потенційного конфлікту інтересів не призвело ні до яких наслідків, а комісією не встановлено ніяких дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, суд встановив що в матеріалах дисциплінарної справи зазначено, що на підставі листа управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку від 01.04.2024 №138/22-01-10-02-17 встановлено, що за період з 01.02.2024 по 07.02.2024 до управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУ ДПС в області не надходили подання на преміювання, встановлення надбавок та інших виплат, а також інші документи щодо оплати праці головного державного інспектора відділу з надання адміністративних та інших послуг Хмельницької ДПІ ГУ ДПС в області Біди Таміли за підписом в. о. начальника ГУ ДІІС області ОСОБА_9 .

У висновку дисциплінарного провадження також зазначається, що у ході проведення службової перевірки робочою групою документально не встановлено вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів стосовно головного державного інспектора відділу надання адміністративних та інших послуг Хмельницької державної податкової інспекції ГУ ДПС в області Біди Таміли начальником управління контролю за підакцизними товарами ОСОБА_2 при виконанні ним обов`язків начальника ГУ ДПС в області у період 01.02.2024 по 07.02.2024.

Враховуючи вищезазначене, в діях позивача немає всіх складових дисциплінарного проступку, а саме, відсутня об`єктивна сторона, оскільки комісією не встановлено настання шкідливих наслідків та їх причинно- наслідковий зв`язок з поведінкою позивача, а також не доводено наявність приватного інтересу позивача стосовно колшиньої дуржини Таміли Біди.

Аналізуючи викладене вище наказ Головного управління ДПС України у Хмельницькій області № 18-дс від 27.05.2024 "Про дисциплінарне стягнення", яким оголошено догану ОСОБА_1 підлягає скасуванню.

Суд зазначає, що Верховний Суд у аналогічних спорах вказує, на те, що якщо позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові КАС ВС від 01 листопада 2022 року по справі 380/3045/21 вказано, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-УШ, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Відповідно до Постанови КАС ВС від 02 лютого 2023 року, що ухвалена у справі № 140/8162/20: "Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Водночас протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, установлених нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення".

Разом з цим, ні під час здійснення службових розслідувань, ні під час розгляду справи по суті, відповідачем не надано доказів протиправності дій позивача, шкідливих наслідків таких дій та зв`язку між ними та поведінкою особи.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях Позивача ознак дисциплінарного проступку, а відтак оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 частини 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення

Згідно вимог статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що оскаржуваний наказ не відповідає критеріям, встановленим статтею 2 частини 2 КАС України, а тому позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов - задоволити.

Визнати протиправним та скасувати наказ виконуючого обов`язки начальника Головного управління ДПС у Хмельницькій області № 18-дс від 27.05.2024 "Про дисциплінарне стягнення", яким оголошено догану ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Хмельницькій області

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29001 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя П.І. Салюк