Справа № 640/5174/20
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2024-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

640/5174/20

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

07 серпня 2024 року м. Київ № 640/5174/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши матеріали адміністративної справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг»

до Головного управління ДПС у м. Києві,

Державної податкової служби України

про визнання протиправною бездіяльності та стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг» (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому позивач просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м. Києві щодо неподання до органу Державної казначейської служби України висновку із зазначенням суми податку на додану вартість в розмірі 1 995 961,00 грн (один мільйон дев`ятсот дев`яносто п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят одна гривня 00 копійок), що підлягає відшкодуванню з бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг», код ЄДРПОУ: 32070571);

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.10.2021 у справі № 640/5174/20 визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у м. Києві щодо неподання до органу Державної казначейської служби України висновку із зазначенням суми податку на додану вартість в розмірі 1 995 961,00 грн (один мільйон дев`ятсот дев`яносто п`ять тисяч дев`ятсот шістдесят одна гривня 00 копійок), що підлягає відшкодуванню з бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг», код ЄДРПОУ: 32070571).

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2022 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби - залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.10.2021 без змін.

Додатковою постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.06.2022 суд задовольнив заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг» про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу та стягнуто на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача – Головного управління ДПС у м. Києві понесені позивачем витрати на правничу допомогу в загальному розмірі 43 442, 36 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.10.2022 суд задовольнив заяву позивача та виправив помилки у виконавчих листах.

Постановою Верховного Суду від 19.01.2024 у справі № 640/5174/20 касаційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві задовольнили частково.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 жовтня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 травня 2022 року скасували. Справу направили на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Варто зазначити, що скасовуючи рішення судів попередніх інстанцій Верховний Суд зазначив «…Верховний Суд вважає за необхідне звернути увагу на правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі № 140/1770/19, яка зводиться до наступного.

Загальні норми процедури судового оскарження в межах розгляду публічно-правових спорів регулюються Кодексом адміністративного судочинства України.

Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до частин другої та третьої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому ПК України не містить прямої норми, яка б визначала строки звернення до суду з вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з несвоєчасним відшкодуванням податку на додану вартість державою та/або пені на суми заборгованості з відшкодування податку на додану вартість.

Строк давності тривалістю 1095 днів, встановлений пунктом 102.5 статті 102 ПК України, поширюється, зокрема, на право платника податків на подання заяви про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування.

При цьому положення пункту 102.5 статті 102 ПК України не регулюють питання строків звернення до адміністративного суду, а встановлюють лише строк для подання платником податків заяви до контролюючого органу про повернення надміру сплачених грошових зобов`язань або про їх відшкодування у випадках, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, стаття 102 ПК України, у тому числі й пункт 102.5 цієї статті, не є тим «іншим законом», яким установлені спеціальні строки звернення до суду з вимогами, спрямованими на захист та відновлення порушених прав платників податків у відносинах, що виникають у зв`язку з несвоєчасним відшкодуванням бюджетної заборгованості податку на додану вартість та/або пені, нарахованої на таку заборгованість, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, у якій передбачено загальний шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.

Суд також звертає увагу, що частинами другою та третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, платник податку на додану вартість може звернутися до адміністративного суду з вимогою про стягнення бюджетної заборгованості з податку на додану вартість протягом шести місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому також слід зазначити, що у разі звернення до суду поза межами вказаного строку платник податків має право клопотати про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду і в кожному конкретному випадку суд має оцінити наведені у відповідній заяві фактичні обставини щодо неможливості своєчасної реалізації права особою та перелік спрямованих нею на досягнення цієї мети заходів.».

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністративну справу переданого на розгляд головуючій судді Пановій Г.В..

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Таким чином, за наведених підстав справа підлягає прийняттю до провадження.

Згідно з частиною першою статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини 9 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначається, зокрема, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа.

Отже, визначення форми адміністративного судочинства, за правилами якого буде розглядатися справа, є обов’язковою умовою нового процесуального законодавства.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч. 2 ст. 12 КАС України).

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні(ч. 3 ст. 12 КАС України).

Суддя вважає, що з урахуванням приписів частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, справа підлягає розгляду за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною першою статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

З огляду на правові висновки Верховного Суду викладені у постанові від 19.01.2024 у справі № 640/5174/20 суд вважає за необхідне з’ясувати чи подано позовну заяву у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Положеннями статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов’язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, відповідно до частин тринадцятої-п’ятнадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п’яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 19.01.2024 року, ТОВ «Синтра Трейдінг» одночасно з поданням податкових декларацій з податку на додану вартість за вересень 2015 року та жовтень 2015 року подав заяви про повернення суми бюджетного відшкодування за вересень 2015 року в розмірі1 596 659,00 грн та жовтень 2015 року у сумі 399 302,00 грн.

У зв`язку з цим, контролюючий орган на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 16 лютого 2016 року № 610 провів перевірку з питань правомірності формування сум від`ємного значення податку на додану вартість, заявлених до бюджетного відшкодування.

За результатами вказаної перевірки податковий орган склав довідку від 10 березня 2016 року № 20/26-15-14-04-01-10/32070571, відповідно до якої не встановлено порушень правомірності формування показників, задекларованих у податкових деклараціях з податку на додану вартість за вересень, жовтень 2015 pоку.

Після завершення перевірки правомірності формування сум, заявлених до бюджетного відшкодування за вересень та жовтень 2015 pоку, податковий орган не вчиняв будь-яких дій щодо повернення сум від`ємного значення податку на додану вартість на поточний банківський рахунок платника.

10 квітня 2017 року ТОВ «Синтра Трейдінг» звернулося до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві із заявою за вихідним № 084 та просив надати інформацію щодо подання податковим органом протягом 2016 року висновків із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, відповідно до заяв платника, поданих у складі декларацій з податку на додану вартість за вересень та жовтень 2015 року, а також за липень, серпень та вересень 2016 року.

Відповіді на вказане звернення від Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві позивачу надано не було.

Позивач звернувся зі скаргами на протиправну бездіяльність податкового органу до Головного управління ДФС у м. Києві та до Державної фіскальної служби України.

Станом на дату подання позовної заяви, відповідачі не виконали обов`язку щодо підготовки та подачі висновку про суми податку на додану вартість, які підлягають бюджетному відшкодуванню, та безпідставно не здійснили відшкодування позивачу сум податку на додану вартість у розмірі 1 955 961,00 грн та пені у розмірі 2 078 861,74 грн, нарахованої на суму такої заборгованості, у зв`язку з чим ТОВ «Синтра Трейдінг» 03.03.2020 року звернулося з цим позовом до суду.

Згідно із приписами частини п’ятої статті 353 Кодексу адміністративного судочинства України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов’язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

З урахуванням викладеного, приймаючи до уваги обов’язковий для врахування правовий висновок Верховного Суду у цій справі, суд констатує недотримання позивачем шестимісячного строку звернення до суду, у зв'язку з чим позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини другої статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України України процедурні питання, пов'язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись ст.ст. 122,123, 171, 243 та 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В:

1. Прийняти до провадження адміністративну справу № 640/5174/20 Київським окружним адміністративним судом.

2. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Синтра Трейдінг» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправною бездіяльності та стягнення заборгованості залишити без руху.

3. Протягом п’яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

4. Повідомити сторін, що всі заяви та клопотання по справі а також витребувані матеріали необхідно подати безпосередньо до канцелярії Київського окружного адміністративного суду або шляхом надсилання на офіційну електронну адресу Київського окружного адміністративного суду (з обов’язковим накладенням Електронного цифрового підпису) чи засобами підсистеми Електронний суд.

6.Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Панова Г. В.