Справа № 340/4525/24
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 серпня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4525/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. В. Чміленка, 41, )

відповідач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И Л А:

Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області 05.07.2024 року звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення з нього вартості предметів однострію особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, у розмірі 2032,81 грн.

Ухвалою судді від 09.07.2024 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з тим, що вона подана без додержання вимог, установлених статтею 161 КАС України, та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду документу про сплату судового збору у розмірі 3028 грн. та заяви з наведенням поважних причин для поновлення строку звернення до суду.

На виконання цієї ухвали представник позивача 23.07.2024 року через підсистему "Електронний суд" надіслав документ про сплату судового збору у розмірі 3028 грн. та заяву про поновлення строку звернення до суду.

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2, 5 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Матеріали позову свідчать про те, що спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку зі звільненням відповідача у січні 2022 року з публічної служби (служби в поліції) на підставі наказу начальника ГУНП в Кіровоградській області №47о/с від 28.01.2022 року та виникненням у нього зобов`язання щодо відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився.

Оскільки спірні правовідносини пов`язані із закінченням проходження відповідачем публічної служби, то до них застосовуються положення частини 5 статті 122 КАС України.

Позивач звернувся до суду з цим позовом лише у липні 2024 року та значно пропустив місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зазначає, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання верховенства права, а точніше, одного з його елементів - правової визначеності.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: (1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; (2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; (3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; (4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Норми Кодексу адміністративного судочинства України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з врахуванням обставин у справі. Отже, процесуальний строк звернення до суду покликаний забезпечувати принцип правової визначеності і є гарантією захисту прав сторін спору. Вирішуючи питання про поновлення процесуального строку суди повинні надавати оцінку причинам, що зумовили пропуск строку. Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки. Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Представник позивача просив поновити строк звернення до суду з цим позовом, посилаючись на введення в Україні з 24.02.2022 року воєнного стану, тривалі повітряні тривоги, евакуацію особової справи ОСОБА_1 , арматурної картки та інших документів до безпечного місця та знищення підготовлених копій документів для пред`явлення позовної заяви. Також вказав, що під час воєнного стану представники ГУНП в Кіровоградській області безпосередньо приймали участь у стабілізаційних заходах в зв`язку зі збройною агресією РФ, зокрема були залучені до забезпечення публічної безпеки та порядку в м. Кропивницькому та стабілізаційних заходів під час здійснення масових відключень світла "Блекаут", відряджені до м. Херсону з метою нормалізації публічної безпеки та порядку, надання допомоги населенню від обстрілів та документування військових злочинів, були залучені до підготовки у складі зведених загонів до ліквідації можливих наслідків радіаційного забруднення та до підготовки у складі зведених загонів для відрядження та несення служби в деокупованих районах Донецької та Луганської областях. Під час проведення планового внутрішнього аудиту щодо оцінки діяльності ГУНП в Кіровоградської області за період з 01.01.202 по 30.04.2024 було встановлено наявність заборгованості за відповідачем, у зв`язку з чим матеріали його особової справи повернуті з метою звернення до суду та захисту майнових прав ГУНП в Кіровоградській області. На думку представника позивача, наведені обставини унеможливлювали своєчасне звернення до суду через наявність об`єктивних ризиків витоку інформації або її знищення.

Суд зазначає, що факт введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 року є загальновідомим, проте сам по собі не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії.

Щодо посилання представника позивача на оголошення на території Кіровоградської області значної кількості повітряних тривог, то повітряні тривоги оголошуються у різних регіонах України, не носять постійного та безперервного характеру. Кіровоградська область не належить до території, що є тимчасово окупованою, території, що знаходиться в оточенні (блокуванні) та/або території, на якій ведуться активні бойові дії.

Інші аргументи, як-то: вивезення/евакуація/знищення документів є суб`єктивними обставинами та не свідчать про існування об`єктивно непереборних обставин, які були пов`язані з дійсними істотними перешкодами/труднощами для своєчасного звернення до суду з позовом суб`єкта владних повноважень. До того ж позивач не надав будь-яких доказів на підтвердження цих обставин.

Також позивач не довів, що працівники підрозділу правового (юридичного) забезпечення ГУНП в Кіровоградській області, відповідальні за проведення претензійної та позовної роботи, безпосередньо приймали участь у стабілізаційних заходах в зв`язку із збройною агресією РФ, у зв`язку з чим не мали об`єктивної можливості підготувати позовну заяву аж до липня 2024 року.

Позивач не довів існування об`єктивно непереборних обставин, які не залежали від його волевиявлення та були пов`язані з дійсними істотними перешкодами/труднощами для своєчасного звернення до суду суб`єкта владних повноважень у встановлений законом місячний строк, або у максимально короткий термін після закінчення цього строку, який пропущений ним більше ніж на 2 роки.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суд прийшов до висновку, що оскільки позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду з цим позовом без поважних на те причин, тому позовну заяву слід повернути на підставі ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169 КАС України.

Для повернення судового збору, сплаченого за подання цього позову, позивачу слід звернутися до суду з відповідним клопотанням.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області повернути.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ