Справа № 240/9495/24
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/9495/24

категорія 112010200

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання позивача про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви та надання допомоги в її оформленні в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про зобов`язання вчинити дії, стягнення моральної шкоди,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просив:

1) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області внести у його пенсійну справу, в тому числі й електронну, відомості про його трудовий стаж, що дає право на пенсію, згідно відомостей трудової книжки;

2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області визнати протиправною відмову у наданні повної відповіді на звернення від 15.04.2024 року і надати йому відповідь на нього;

3) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області призначити йому з 15.11.2017 пенсію по віку і стягнути на його користь заборгованість з пенсії з 15.11.2017, в разі якщо пенсія по віку буде перевищувати діючу пенсію по інвалідності;

4) стягнути з Державного бюджету України на його користь 100000 гривень на відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею для розгляду адміністративної справи №240/9495/24 за позовом ОСОБА_1 було визначено суддю Черняхович І.Е.

Перевіривши дотримання вимог процесуального законодавства при подачі ОСОБА_1 позовної заяви суддею було встановлено, що:

- заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги не відповідають нормам частини 1 статті 5 КАС України та пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, оскільки з їх змісту неможливо встановити що є предметом спірних правовідносин, які саме протиправні, на переконання позивача, рішення/дії/бездіяльність відповідача порушують його права (в чому вони полягають) та оскаржуються ним в поданому позові. Крім того, позовні вимоги сформульовані не у відповідності до норм частини 1 статті 5 КАС України, оскільки позивач зазначає лише вимоги зобов`язального характеру та не заявляє при цьому вимог про визнання протиправними тих рішення/дії/бездіяльності відповідача, що порушують його права, та стали підставою для звернення з даним позовом до суду.

- в порушення вимог частини 4 статті 161 КАС України ОСОБА_1 не надав до суду доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені ним позовні вимоги, а саме доказів порушення Головним управлінням Пенсійного фонду України в Житомирській області його права на призначення пенсії за віком та доказів порушення права на внесення відомостей про трудовий стаж до пенсійної справи;

- в порушення вимог статті 49 та частини 5 статті 161 КАС України позивачем не подано окремого клопотання, оформленого відповідно до вимог ст. 49, 166-167 КАС України, про залучення Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області до участі в справі, в якості третьої особи, а самостійно надано Головному управлінню Державної казначейської служби України в Житомирській області статус третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, шляхом зазначення про це в позовній заяві.

У зв`язку із цим ухвалою судді від 27 травня 2024 року позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та встановлено йому строк для усунення недоліків його позовної заяви, шляхом надання до суду:

- позовної заяви в новій редакції із уточненням в ній заявлених позовних вимог, шляхом приведення їх у відповідність до вимог частини 1 статті 5 КАС України та чіткого зазначення, які саме рішення/дії/бездіяльність відповідача позивач просить визнати протиправними, як такі що порушують його права та відповідно становлять собою предмет спірних правовідносин, а також із уточненням, в залежності від визначеного предмету спору, позовних вимог зобов`язального характеру та визначеного в них способу захисту порушених прав;

- доказів звернення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою про призначення йому з 15.11.2017 пенсії по віку та доказів відмови Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області у призначенні йому такого виду пенсії;

- доказів звернення ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою про внесення у його пенсійну справу відомостей про трудовий стаж, що дає право на пенсію, та доказів відмови Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області у внесенні цих відомостей;

- оформленого відповідно до вимог ст. 49, 166-167 КАС України клопотання про залучення Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (у разі необхідності такого залучення), із обґрунтуванням в цьому клопотанні, яким чином рішення суду по даній справі може вплинути на його права, інтереси чи обов`язки.

Відповідно статті 17 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-комунікаційна система відповідно до закону забезпечує, зокрема, обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу,

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

З інформації, яка міститься в КП "ДСС" вбачається, що позивач - ОСОБА_1 та його представник - ОСОБА_2 мають зареєстровані електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Пунктом 2 ч. 6 ст. 251 КАС України визначено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до довідок про доставку електронного листа, ухвалу від 27 травня 2024 року про залишення без руху позовної заяви у справі №240/9495/24 було доставлено в електронні кабінети ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2 28.05.2024 о 16:50.

Таким чином, останні днем для виконання позивачем вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху було 07 червня 2024 року.

Однак, 06 червня 2024 року до суду ОСОБА_1 надійшло клопотання, в якому він просив продовжити йому строк на усунення недоліків позовної заяви, а також надати йому допомогу в оформленні позовної заяви службовцем апарату адміністративного суду.

Розглянувши зазначене клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що суд вправі продовжити лише строк, який був встановлений ним самим. Повноваження суду щодо продовження строку, встановленого законом, норми КАС України не передбачають.

За змістом частин першої-другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, закон встановлює граничний десятиденний строк, протягом якого можуть бути усунуті недоліки позовної заяви. Тобто суд має право на власний розсуд визначати цей строк виключно в межах десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Приймаючи ухвалу від 27 травня 2024 року про залишення без руху позовної заяви у справі №240/9495/24 ОСОБА_1 був встановлений максимально дозволений статтею 169 КАС України строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали.

З огляду на зазначене, суд в даному випадку позбавлений можливості продовжити позивачу встановлений в ухвалі від 27 травня 2024 року про залишення без руху позовної заяви у справі №240/9495/24 строк, оскільки це свідчитиме про порушення граничного строку, встановленого законом, який суд, як зазначалося вище, не вправі продовжувати.

ОСОБА_1 надавався строк для усунення недоліків позовної заяви, який з огляду на вказані в ухвалі від 27 травня 2024 року недоліки, є більш ніж достатнім для їх усунення.

Більш того, в поданому клопотанні про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 не зазначив жодних поважних причин, які свідчили б про неможливість виконання ним вимог ухвали від 27 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху у встановлений цією ухвалою строк.

З урахуванням наведеного вище, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_1 про продовження строку для усунення недоліків його позовної заяви задоволенню не підлягає.

Щодо зазначеної ОСОБА_1 в поданому клопотанні вимоги про надання йому допомоги в оформленні позовної заяви службовцем апарату суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Позовна заява може бути складена шляхом заповнення бланка позову, наданого судом.

При цьому, частиною 4 статті 160 КАС України визначено, що на прохання позивача службовцем апарату адміністративного суду може бути надана допомога в оформленні позовної заяви.

Суд зазначає, що вказана правова норма запровадження за для зручності звичайних громадян, які не вміють оформлювати юридичні документи та не мають змоги скористатися кваліфікованою юридичною допомогою. В такому випадку, службовцем апарату суду позивачу надається допомога лише технічного характеру, яка полягає у наданні зразка чи бланку позовної заяви, ознайомленні з правилами оформлення позовної заяви та доручення до неї документів, наданні реквізитів для сплати судового збору, консультацій щодо його розміру та попередньої перевірки правильності оформлення позовної заяви. Однак виключає можливість надання консультацій щодо суті спору та можливого рішення суду, а також забороняє службовцю апарату суду самостійно складати позовну заяву.

Водночас, суд звертає увагу, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

Ухвалою суду від 27 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_1 було вказано на недоліки позовної заяви та роз`яснено спосіб їх усунення.

Крім того, з доданих до позовної заяви документів судом встановлено, що позивач має відповідного представника, а отже не належить до громадян, які не мають змоги скористатися кваліфікованою допомогою.

Також суд зазначає, що службовець апарату адміністративного суду може надати допомогу в оформленні позовної заяви на прохання позивача, якщо він звернеться особисто під час прибуття в суд. Вказана вище норма частини 4 статті 160 КАС України не уповноважує склад суду, який розглядає позовну заяву, приймати ухвалу про надання такої допомоги позивачу та зазначати в ній порядок і строки надання допомоги, чи конкретного службовця апарату суду для її надання. У статті 155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" вказано, що організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату. В свою чергу, головуючий суддя не наділений повноваженням управляти роботою керівника апарату та його працівників.

Більш того, суд звертає увагу позивача, що згідно з частиною 1 статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно.

Питання надання безоплатної правової допомоги врегульовано Законом України від 02.06.2011 № 3460-VI "Про безоплатну правову допомогу".

Зазначеним законом передбачено надання первинної та вторинної безоплатної правової допомоги.

Відповідно до статті 7 Закону №3460-VI1 безоплатна первинна правнича допомога - вид державної гарантії, що полягає в інформуванні особи про її права і свободи та обов`язки, порядок їх реалізації та виконання, відновлення прав у випадку їх порушення та порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Безоплатна первинна правнича допомога включає такі види правничих послуг: надання правової інформації; надання консультацій і роз`яснень з правових питань; складення заяв, скарг та інших документів правового характеру (крім документів процесуального характеру).

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №3460-VI1 право на безоплатну первинну правничу допомогу згідно з Конституцією України та цим Законом мають усі особи, які перебувають під юрисдикцією України.

Відповідно до статті 13 Закону №3460-VI1 безоплатна вторинна правнича допомога - вид державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя.

Безоплатна вторинна правнича допомога включає такі види правничих послуг: захист; здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правничу допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; складення документів процесуального характеру.

Згідно з пунктом 1 частиною 1 статті 14 Закону №3460-VI1 право на безоплатну вторинну правничу допомогу згідно з цим Законом та іншими законами мають такі категорії фізичних осіб, як особи з інвалідністю, які отримують пенсію або державну соціальну допомогу відповідно до законів України "Про державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю" і "Про державну соціальну допомогу особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю", у розмірі, що не перевищує двох прожиткових мінімумів для працездатної особи, - на всі види правничих послуг, передбачених частиною другою статті 13 цього Закону.

Суб`єктами надання безоплатної вторинної правничої допомоги в Україні є: центри з надання безоплатної правничої допомоги; адвокати, включені до Реєстру адвокатів, які надають безоплатну вторинну правничу допомогу (ст. 15 Закону №3460-VI1).

Відтак, ОСОБА_1 , як особа з інвалідністю ІІ групи, може звернутися до вказаних вище суб`єктів надання безоплатної правничої допомоги за її отриманням, у т.ч. щодо надання йому допомоги у складанні позовної заяви.

Враховуючи вищезазначені обставини, суд приходить до висновку, що клопотання позивача про продовження йому строку на усунення недоліків позовної заяви та надання допомоги в її оформленні є обґрунтованим та безпіставним, а тому не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.2-20, 121, 160-161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про продовження встановленого ухвалою від 27 травня 2024 року про залишення без руху позовної заяви у справі №240/9495/24 строку на усунення недоліків позовної заяви та надання допомоги в її оформленні позовної заяви.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя І.Е.Черняхович