Справа № 580/9290/23
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2024-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 серпня 2024 року

м. Київ

справа № 580/9290/23

адміністративне провадження № К/990/28834/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шишова О.О.,

суддів: Дашутіна І.В., Яковенка М.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2024 року у справі №580/9290/23 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

установив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, в якому просив:

- визнати протиправними дії посадових осіб відповідача щодо не зазначення підстав проведення фактичної перевірки позивача в наказі №556-п від 03 травня 2023 року «Про проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення відповідача №1 від 08 червня 2023 року на суму 34 878,76 грн за реалізацію тютюнових виробів за цінами, вищими за максимальні роздрібні ціни на тютюнові вироби встановлені виробником або імпортерами таких тютюнових виробів, збільшеними на суму акцизного податку з реалізації через роздрібну торгівельну мережу тютюнових виробів;

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року позов задоволено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2024 року у відкритті апеляційного провадження відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Не погоджуючись з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2024 року, Головне управління ДПС у Кіровоградській області оскаржило її в касаційному порядку та просить зазначену ухвалу скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.

Обґрунтовуючи вимоги касаційної скарги, заявник посилається на те, що апеляційний суд допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження у справі.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Установлено, що рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року позов задоволено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Головне управління ДПС у Кіровоградській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 березня 2024 року залишено без руху з підстав порушення вимог, встановлених статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в частині сплати судового збору.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у Кіровоградській області про продовження строку для усунення недоліків.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Кіровоградській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги; апеляційну скаргу повернути скаржнику.

17 квітня 2024 року відповідач вдруге подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року апеляційну скаргу Головне управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року залишено без руху у зв`язку з невідповідністю вимогам статей 295, 296 КАС України.

На виконання ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року відповідач подав клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скаги, в частині сплати сдового збору та про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Обґрунтовуючи доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідач зазначив, що ним постійно вживалися заходи із реалізації свого права на апеляційне оскарження, а саме первинну апеляційну скаргу було подано у строки, визначені законодавством. Отже, відповідач вважав, що має право на поновлення строку на апеляційне оскарження. Також, скаржник покликався на обставину запровадження на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2024 року поновлено Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області строк на апеляційне оскарження рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року; продовжено Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області строк виконання ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року на п`ять днів з дня отримання даної ухвали.

13 травня 2024 року скаржник вдруге до суду направив заяву про продовження строку виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року, в якій зазначив, що для здійснення сплати судового збору необхідно більше часу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 травня 2024 року відмовлено у задоволенні заяви Головного управління ДПС у Кіровоградській області про продовження строку на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року; апеляційну скаргу повернути скаржнику.

06 червня 2024 року до Шостого апеляційного адміністративного суду втретє надійшла апеляційна скарга Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 січня 2024 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 червня 2024 року відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та залишено апеляційну скаргу відповідача без руху, оскільки до неї не додано: документа про сплату судового збору; доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів усім учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу і вмотивованого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження. Судом надано 10 днів для усунення недоліку з моменту отримання ухвали.

Відповідач отримав ухвалу суду в електронному кабінеті 11 червня 2024 року о 18 год 56 хв, тобто у розумінні частини шостої статті 251 КАС України 12 червня 2024 року.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2024 року у відкритті апеляційного провадження відмовлено на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд виходив із того, що станом на час розгляду матеріалів апеляційної скарги відповідач жодним чином недоліки апеляційної скарги не усунув, судовий збір не сплатив.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Колегія суддів Верховного Суду погоджується з вищенаведеним висновком апеляційного суду, враховуючи наступне.

Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а пунктом першим частини п`ятої статті 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору.

За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (пункт четвертий частини першої статті 299 КАС України).

Крім того, згідно з частиною другою статті 299 КАС України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга прокурора, суб`єкта владних повноважень подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків подання апеляційної скарги суб`єктом владних повноважень у справі, про розгляд якої він не був повідомлений або до участі в якій не був залучений, якщо суд ухвалив рішення про його права та (або) обов`язки.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції надавав податковому органу достатній строк для усунення недоліку апеляційної скарги шляхом надання: документа про сплату судового збору; доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів усім учасникам справи з урахуванням положень статті 44 КАС України; наведення підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, однак у встановлений судом апеляційної інстанції строк скаржником недолік апеляційної скарги усунуто не було.

Відтак правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Верховний Суд не встановив неправомірних обмежень судом апеляційної інстанції у реалізації відповідачем права на апеляційне оскарження судових рішень, доводи касаційної скарги також не спростовують вищенаведених висновків про правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах «Леваж Престасьон Сервіс проти Франції» («Levages Prestations Services v. France») від 23 жовтня 1996 року, заява № 21920/93; «Гомес де ла Торре проти Іспанії» («Brualla Gomes de la Torre v. Spain») від 19 грудня 1997 року, заява № 26737/95).

Ураховуючи те, що зміст оскаржуваного судового рішення та обставини, на які посилається скаржник в обґрунтування касаційної скарги, свідчать про правильне застосування судом норм процесуального права та не викликає сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для визнання касаційної скарги необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 248, 333 КАС України, Верховний Суд

ухвалив:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Кіровоградській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2024 року у справі №580/9290/23 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. О. Шишов

Судді І. В. Дашутін

М. М. Яковенко