Справа № 560/1673/24
Суддя: Тарновецький І.І.
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1673/24
РІШЕННЯ

іменем України

05 серпня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Тарновецького І.І. розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лукфорт Україна" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить суд - визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 07.11.2023 №UA400000/2023/000282/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000810 від 07.11.2023.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач протиправно прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, адже подані документи підтверджують числове значення заявленої митної вартості товару.

Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

У відзиві відповідач зазначив, що оскаржувані рішення винесені на підставі, у межах повноважень, та у спосіб визначений нормами Митного кодексу України та інших підзаконних нормативних актів, а також з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття відповідних рішень.

Представником позивача подано до суду відповідь на відзив, у якій він свою правову позицію підтримав та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

Представником відповідача подані заперечення, в яких Хмельницька митниця підтримує викладені у відзиві на позов обставини і просить суд винести рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

28 червня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Лукфорт Україна", що є юридичною особою за законодавством України, в подальшому названа «Покупець» та компанією «Hefel Craft Tableware Co., LTD.», що є юридичною особою за законодавством країни Китай, в подальшому названа «Постачальник» укладено зовнішньоекономічний контракт (договір) № 2806-2023.

Відповідно до п. 1.1 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023 Постачальник зобов`язується поставляти у власність Покупця Товар, а Покупець - прийняти у власність та оплатити Товар в повній відповідності з раніше здійсненими Покупцем і затвердженими Постачальником Замовленнями та Пакувальним листом. Під Товаром Сторони розуміють одноразовий посуд та інше.

Відповідно до п.1.2 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, Товар поставляється партіями. На кожну партію Товару Покупець надає Постачальнику Замовлення, що направляється повідомленням, факсимільним зв`язком або по електронній пошті.

Відповідно до п.1.4 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, після підтвердження замовлення Постачальник формує та надсилає Покупцю факсимільним зв`язком або по електронній пошті проформу-інвойс на замовлений Товар.

Відповідно до п.2.1 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, ціна на Товар встановлена в іноземній валюті - долар США «USD» і розуміється на умовах поставки, що зазначаються в Інвойсах або Пакувальних листах на кожну партію Товару, якщо інше не буде обумовлено в додаткових угодах до даного Договору.

Відповідно до п.2.2 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, загальна вартість Договору складає загальну суму всіх Інвойсів або Пакувальних листів до даного Договору.

Відповідно до п.2.3 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, ціна Товару визначається на кожну партію та фіксується в Інвойсах або Пакувальному листі, які становлять невід`ємну частину Договору.

Відповідно до п.2.4 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023, ціна Товару включає вартість упаковки, тари, маркування, завантаження на борт, митного експортного оформлення Товару. Тара і упаковка не підлягають поверненню.

Відповідно до п.3.1 Контракту поставка товару здійснюється на умовах, що зазначаються в Пакувальних листах на кожну партію Товару, у відповідності до вимог Міжнародних правил тлумачення торговельних термінів «Інкотермс» (в редакції 2010 року) якщо інше не узгоджено в додаткових угодах до цього Договору.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення Товару декларантом за посередництвом митного брокера ОСОБА_1 до Хмельницької митниці 07.11.2023 подано електронну митну декларацію №23UA71U4, де було визначено митну вартість Товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного договору (Контракту) № 2806-2023 від 28 червня 2023 року.

За результатами перевірки митної декларації №23UA71U4 та документів, що підтверджують визначену митну вартість товару, митним органом було відмовлено в митному оформленні товару та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000810 від 07.11.2023, а також прийнято рішення про корегування митної вартості товарів №UA400000/2023/000282/2 від 07.11.2023, відповідно до якого митну вартість Товару збільшено.

В результаті коригування митна вартість зазначеного Товару збільшилась, а саме, згідно інвойса ACCS23025 від 01.09.23 продавцем поставлено Товар на суму 31412,96 дол. США.

Відповідачем проведено коригування Товару: столові прилади дерев`яні з бамбука. Палочки для їжі. Палочки для суші здвоєні, в індивідуальній білій паперовій упаковці 23см х 4,2 мм - 222 коробів;

палочки для суші здвоєні в індивідуальній крафтовій упаковці 23см х 4,2мм - 100 коробів;

палочки для суші здвоєні, в індивідуальній білій паперовій упаковці, 23см х 4,6мм - 4,8мм - 50 коробів;

палочки для суші здвоєні, темні, в індивідуальній крафтовій упаковці, 23см х 4,6мм - 4,8мм - 30 коробів;

палочки для суші круглі, в індивідуальній білій паперовій упаковці, 20-21см х 5мм - 180 коробів;

палочки для суші круглі, в крафтовій паперовій упаковці, 20-21 см х 5мм - 80 коробів.

Відповідно до розрахунку відповідача вартість зазначеного Товару з врахуванням витрат на транспортування становить 20634,98 дол. США, що по курсу НБУ станом на 07.11.2023 - 36,0426 грн. за 1 дол. США відповідає 743738,27 грн.

Відповідно до коригування митного органу, вищевказаний Товар переведений у вагове значення, що становить 15139 кг по ціні 1,57 дол.США/кг і вартість Товару збільшилась до 23768,23 дол.США, що по курсу НБУ станом на 07.11.2023 - 36,0426 грн. за 1 дол. США відповідає 858668,81 грн.

Також відповідачем проведено коригування Товару:

зубочистки дерев`яні, з бамбука. Зубочистка в індивідуальній паперовій упаковці, (без аромату м`яти), 65 х 2мм - 40 коробів;

зубочистка в індивідуальній поліетиленовій упаковці (без аромату м`яти), 65х2мм -

180 коробів;

зубочистка в індивідуальній паперовій упаковці, 65х2мм (з ароматом м`яти) - 30 коробів;

зубочистка в індивідуальній поліетиленовій упаковці, 65х2мм (з ароматом м`яти) 20 коробів.

Відповідно до розрахунку відповідача вартість зазначеного Товару з врахуванням витрат на транспортування становить 6139,030 дол. США, що по курсу НБУ станом на 07.11.2023 - 36,0426 грн. за 1 дол. США відповідає 221266,66 грн.

Відповідно до коригування митного органу, вищевказаний Товар був переведений у вагове значення, що становить 2770 кг по ціні 2,39 дол.США/кг і вартість Товару збільшилась до 6620,30 дол. США, що по курсу НБУ станом на 07.11.2023 - 36,0426 грн. за 1 дол. США відповідає 238612,82 грн.

Позивачем відповідно до коригування митного органу сплачено: 281235,54 грн ПДВ.

У рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган вказав, що документи подані згідно ч. 2 та ч. 3 cт. 53 МКУ містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числове значення складових митної вартості товару. Вартість товару зазначена в копії декларації країни відправлення не відповідає заявленій до митного оформлення вартості товару. До митного оформлення не надано акт приймання-здачі (надання послуг), податкову накладну, визначені рахунком на перевезення та замовлення визначене контрактом. У митного органу наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема, завантаження та транспортування, оскільки відповідно до наданого рахунку на перевезення, транспортні витрати з місця відвантаження до кордону України, як такі, що відповідно до cт. 58 МКУ включаються до митної вартості товару, становлять 50000 грн. та від місця перетину митного кордону України до м. Хмельницький, як такі що відповідно до цієї ж статті не мають додаватись, становлять 54400 грн. Тариф на перевезення товару до кордону України складає 67,29 грн. за 1 км, а після кордону України -185,03 грн. за 1 км. Наявні розбіжності в частині включення до вартості перевезення витрат на вивантаження, навантаження та інших витрат в порту Польщі. Дані витрати не додані до митної вартості. Подані до митного оформлення, документи не містять усіх інших визначених частиною 10 ст. 58 МКУ числових значень складових митної вартості, зокрема, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів в порту; витрат на страхування товарів. Заявлений рівень митної вартості товару №1 та №3 - 1,36 дол.США/кг та 2,22 дол.США/кг не відповідає мінімальному рівню за яким здійснювалось митне оформлення подібних товарів раніше на інших митницях Держмитслужби (1,57 та 2,39 дол.США/кг, відповідно). Відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів необхідно протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товар: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою; контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про оплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту). Митним органом проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядним методом (ст. 59 та ст. 60) по причині відсутності у митного органу інформації про вартість операції з ідентичними товарами, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (cт. 63 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості. Джерелом числового значення митної вартості товару №1 є митна декларація від 14.10.2023 №23UA79U8 (1,57 дол.США/кг), товару № 3 МД від 09.08.2021 №23UA62U0 (2,39 дол.США/кг). Коригувань на обсяг партії подібних товарів, умови поставки, комерційні умови тощо не здійснювалось у зв`язку з відсутністю Інформації про вплив їх на рівень митної вартості.

Вважаючи спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наведене нижче.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок здійснення митних процедур та оформлення, переміщення через митний кордон України товарів, митне регулювання та справляння податків і зборів регулюється Митним кодексом України (далі - МК України).

Відповідно до п. 21 ст. 4 МК України митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання.

Відповідно до п. 23 ст. 4 МК України митне оформлення це виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Згідно з п. 5 ст. 4 МК України випуск товарів - це надання митним органом права на користування та/або розпорядження товарами, щодо яких здійснюється митне оформлення, відповідно до заявленої мети.

Відповідно до ч. 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (ч.2 ст.51 МК України).

Згідно з ч. 1 ст. 52 МКУ заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: (1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; (2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; (3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч. 2 ст. 52 МК України).

При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право зокрема (1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; ... (4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів; ... (6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; ... (8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Згідно з ч. 8 ст. 52 МК України у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі - продажу);

якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Водночас згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

виписку з бухгалтерської документації;

ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з ч. 4 ст. 54 МК України у разі, якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

розрахунок ціни (калькуляцію).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (ч. 1 ст. 54 МК України).

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) - основний метод - щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний», орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити зокрема:

обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів (ч. 7 ст. 55 МК України).

З матеріалів справи вбачається, що разом із декларацією митної вартості позивач подав пакет документів на підтвердження митної вартості згідно з положеннями ч. 2 ст. 53 МК України.

До митної декларації подані зокрема:

пакувальний лист б/н від 01.09.2023, рахунок - фактура (інвойс) ACCS23025 від 01.09.2023, коносамент SHALEG2308220 від 05.09.2023, автотранспортна накладна б/н від 03.11.2023, декларація про походження товару ACCS23025 від 01.09.2023, банківський платіжний документ, що стосується товару б/н від 06.07.2023, банківський платіжний документ, що стосується товару б/н від 01.11.2023, Рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №57-39 від 03.11.2023, Калькуляція транспортних витрат №43 від 06.11.2023, Документ, що підтверджує вартість перевезення товару №323-105 від 03.11.2023, Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №22-05/1188 від 06.11.2023, Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) дод.угода б/н від 04.09.2023, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2806-2023 від 28.06.2023, Договір про надання послуг митного брокера №5/2023 від 22.02.2023, Договір (контракт) про перевезення №11082023 від №11.08.2023, Договір (контракт) про перевезення Договір - Заявка №0311/23 від 03.11.2023, Заява підприємства, подання якої передує митному оформленню товарів і транспортних засобів №12732/ЗЕД/7.26-28-01 від 07.11.2023, Копія митної декларації країни відправлення №03114547 від 01.09.2023, Копія митної декларації країни відправлення №03114552 від 01.09.2023, митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №23UA71U4 від 07.11.2023.

Натомість, митний орган порівняв рівень митної вартості оцінюваного товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «ІНСПЕКТОР», а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, зокрема країною виробництва, яких є Китай, та ухвалив рішення про коригування митної вартості товарів.

У рішенні про коригування митної вартості товарів митний орган вказав, що за результатами перевірки заявлена митна вартість товарів є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів (одноразовий посуд та інше).

У зв`язку з чим, митний орган запропонував ТОВ "Лукфорт Україна" надати додаткові документи, визначені у ч. ч. 3, 4 ст. 53 МК України.

ТОВ "Лукфорт Україна" надало наявні в нього додаткові документи на вимогу митного органу, однак останній прийняв оскаржувані рішення та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Щодо твердження митного органу про те, що вартість товару зазначена в копії декларації країни відправлення (31414,8 дол. США) не відповідає заявленій до митного оформлення вартості товарів (31412,96 дол. США), що ставить під сумнів достовірність поданих до митного оформлення документів, що підтверджують митну вартість задекларованих у вищезазначеній митній декларації товарів суд зазначає наступне.

Відповідно до картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2()23/000810 від 07.11.2023 позивачем при розмитненні товару надано дві митні декларації країни відправлення: №03114547 від 01.09.2023 на суму 13750,61 дол.США та №03114552 від 01.09.2023 на суму 17664,19 дол.США. Загальна сума становить 31414,8 дол.США. До митного оформлення заявлена сума 31412,96 дол.США. яка відповідає зазначеній в інвойсі ACCS23025 від 01.09.2023. Таким чином розбіжність становить 1,84 дол.США.

Відповідно до п.2.3 зовнішньоекономічного контракту № 2806-2023 від 28.06.2023 ціна Товару визначається на кожну партію та фіксується в Інвойсах або Пакувальному листі, які становлять невід`ємну частину Договору. В інвойсі ACCS23025 від 01.09.2023 зазначена сума 31412,96 дол.США, яка повністю відповідає сумі заявленій до митного оформлення вартості Товару.

Згідно ст. 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари.

Як зазначалося вище, згідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митих вартість товарів є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Судом встановлено, що з перерахованих вище документів позивачем надані митному органу наступні документи: митну декларацію №23UA71U4, де було визначено митну вартість Товару - 31412,96 дол.США; зовнішньоекономічний контракт (договір) № 2806-2023 від 28.06.2023 в п.2.3 якого зазначено, що ціна Товару визначається на кожну партію та фіксується в Інвойсах або Пакувальному листі, які становлять невід`ємну частину Договору; Інвойс ACCS23025 від 01.09.2023 в якому зазначена сума 31412,96 дол.США; банківські платіжні документи: платіжну інструкцію від 06.07.2023 на суму 10272,18 дол.США, за якою позивачем було сплачено 30% від вартості Товару та платіжну інструкцію від 01.11.2023 на суму 21140,78 дол.США за якою позивачем було сплачено ще 70% від вартості Товару; Звіт по вартості Товару №22-05/1188 від 06.11.2023 виконаний Хмельницькою торгово-промисловою палатою де вказано, що вартість Товару становить 31412,96 дол.США.

Внаслідок чого суд вважає, що позивачем в митній декларації №23UA71114 зазначено вірну суму вартості Товару 31412,96 дол.США.

Отже, згадана позиція митного органу не може слугувати підставою та обґрунтуванням для коригування митної вартості товару.

Щодо аргументу митного органу про ненадання акту приймання-здачі (надання послуг), податкової накладної, визначені рахунком на перевезення та замовлення визначене контрактом, суд зазначає наступне.

Частина 2 статті 53 МК України передбачає перелік документів, які підтверджують вартість митих товарів, однак, дана норма не містить таких документів, як акт приймання-здачі (надання послуг), податкова накладна, замовлення визначене контрактом.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 53 МК України у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

виписку з бухгалтерської документації;

ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

копію митної декларації країни відправлення;

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, ч. 3 ст. 53 МК України, також не передбачено подання митному органу акт приймання-здачі (надання послуг), податкову накладну та замовлення визначене контрактом.

Частина 5 статті 53 МК України, визначає, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Суд звертає увагу на те, що акт приймання-здачі (надання послуг) складається тоді, коли товар вивантажений на склад Покупця. В даному випадку, на час розмитнення товару ця подія ще не настала.

Що стосується податкової накладної, то датою виникнення податкових зобов`язань у разі ввезення товарів на митну територію України є дата подання митної декларації для митного оформлення (п. 187.8 Податкового кодексу України).

Також, суд зазначає, що замовлення визначене контрактом, не є документом, який стосується лише сторін контракту. В ньому сторони лише обумовлюють свої наміри щодо придбання товару. Кінцева сума вартості товару фіксується в інвойсі, який і є основним документам при справлянні митних платежів.

Позивачем відповідачу було надано Інвойс ACCS23025 від 01.09.2023, в якому зазначена сума 31412,96 дол.США.

Тому, посилання митного органу на те, що ТОВ "Лукфорт Україна" не подало акту приймання-здачі (надання послуг), податкову накладну, визначені рахунком на перевезення та замовлення визначене контрактом є безпідставним.

Що стосується позиції митного органу про те, що у митного органу наявні сумніви щодо включення складових митної вартості товарів, зокрема, завантаження та транспортування, наявні розбіжності в частині включення до вартості перевезення витрат на вивантаження, навантаження та інших витрат в порту Польщі, дані витрати не додані до митної вартості, суд зазначає наступне.

Позивачем в поданій митній декларації №23UA71U4 вказані умови поставки «FOB» і відповідно до умов «Інкотермс 2010» за правилами FOB, саме Продавець доставляє товар на борт судна.

Також, в матеріалах справи наявні докази того, що відповідно до рахунку-фактури №57-39 від 03.11.2023 транспортні послуги за межами України позивачу надавало ТОВ «Асстра Україна» на суму - 93696,29 грн., до яких входило завантаження, розвантаження Товару в контейнері MEDU4952542, а саме: транспортні послуги за межами України - 66511,94 грн., транспортно-експедиційні послуги до кордону України - 900,77 грн., комплекс портових послуг - 26103,43 грн., які також були надані відповідачу при розмитнені товару.

Стосовно тарифу на перевезення, судом під час розгляду справи встановлено, що товар перевозився двома перевізниками ТОВ «Асстра Україна» та ФОП ОСОБА_2 , на підставі Договору транспортної експедиції №11082023 від 11.08.2023 та Договору-Заявки №0322/23 від 03.11.2023, відповідно, за цінами попередньо обумовленими Сторонами.

Що стосується витрат на страхування, то суд погоджується із твердженням позивача, що умовами Контракту не передбачено обов`язкове страхування товару.

Окрім того, у наданих відповідачу довідках про транспортні витрати зазначено, що страхування вантажу не проводилось.

Отже, згадана позиція митного органу не може слугувати підставою та обґрунтуванням для коригування митної вартості товару.

Щодо сумнівів відповідача про достовірність поданих до митного оформлення документів та повноту декларування відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, оскільки оплата за товар згідно банківського платіжного документа б/н від 06.07.2023, була здійснена раніше дати виставлення інвойсу на оплату - 01.09.2023, суд зазначає, що відповідно до п.4.1 Договору №2806-2023 від 28.06.2023 оплата по цьому Договору здійснюється Покупцем шляхом простого банківського перерахунку у вигляді:

4.1.1 - передоплати або післяоплати (із відстроченням оплати) в іноземній валюті - долар США, конкретний порядок оплати Товару передбачається в Інвойсах (Проформі-інвойсах) та/або Пакувальних листах до Договору.

Судом з матеріалів справи, а саме відповідно до Проформи-інвойса ACCS23025 від 30.06.2023 за Договором №2806-2023 від 28.06.2023 встановлено, що передбачалась передоплата в сумі 10272,18 дол.США, що становить 30% від вартості Товару, позивачем здійснено передоплату, що підтверджується платіжною інструкцією від 06.07.2023 на суму 10272,18 дол.США, в якій значено, що даний платіж здійснено за Договором №2806-2023 від 28.06.2023. Коли Товар був повністю сформований та визначена його остаточна вартість, позивачем за платіжною інструкцією від 01.11.2023 сплачено 21140,78 дол.США, що становить 70% від вартості Товару.

Також, в самому інвойсі ACCS23025 від 01.09.2023 на суму 31412,96 дол.США загальний платіж розділений на дві частини - 10272,18 дол.США - передоплата та 21140,78 дол.США - решта платежу.

Отже, в інвойсі від 01.09.2023 лише визначена остаточна вартість Товару, а порядок оплати сторонами узгоджений умовами Контракту.

Тож, така позиція митного органу не може слугувати підставою та обґрунтуванням для коригування митної вартості товару.

Щодо аргументу митного органу про надання до митного оформлення документів, які не містять усіх інших визначних частиною 10 статті 58 МКУ, числових значень складових митної вартості, зокрема: витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів в порту; витрати на страхування товарів, суд зазначає, що відповідно до документів, які були подані до митного органу при розмитнені товару, усі витрати, що стосуються доставки Товару до кінцевого пункту призначення позивачем оплачені, що підтверджується рахунком-фактурою №57-39 від 03.11.2023 на суму 93696,29 грн.; рахунком на оплату №323-105 від 03.11.2023 на суму 104400,00 грн., довідкою про транспортні витрати №43 від 06.11.2023, в якій зазначено, що страхування вантажу не проводилось.

Як встановлено судом під час розгляду справи та зазначено вище, страхування товару не проводилось, оскільки обов`язок щодо страхування товару не встановлений умовами Контракту, про що відповідача додатково повідомлено митним брокером ОСОБА_1 07.11.2023.

З огляду на викладене, суд зазначає, що митний орган в оскаржуваному рішенні обґрунтовано не навів, які конкретно складові митної вартості він вважає непідтвердженими, наданими позивачем документами.

Відповідно до правових позицій Верховного Суду, викладених у постанові від 27 лютого 2019 року у справі №814/1647/16, постанові від 06 березня 2019 року у справі №809/278/17, постанові від 13 червня 2019 року у справі №820/6315/15, постанові від 21 січня 2020 року у справі №813/2719/15, висновок про те, що митна вартість товару документально не підтверджена, є недостатнім для витребування у декларанта додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості, без зазначення, при цьому, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, у чому полягає невідповідність даних або які розбіжності, наявні в поданих декларантом документах.

Верховний Суд зауважив, що рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню. Крім того, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів

Аналіз статей МК України свідчить, що обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачеві. Але митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митниця зобов`язана доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Отже, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові Верховного Суду від 07 травня 2020 року у справі № 1.380.2019.001625, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тобто, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Також, Верховний Суд у справі № 826/5558/16 встановив, що лише обґрунтований сумнів в правильності визначення митної вартості є обов`язковою обставиною, яка дає право органу доходів та зборів витребувати додаткові документи.

У постанові від 15 травня 2018 року у справі No813/2691/16 Верховний Суд вказав на обов`язок суб`єкта владних повноважень доводити, що документи, надані декларантом містять розбіжності, наявні ознаки підробки.

Отже, такі висновки Верховного Суду свідчать про те, що коригування митної вартості можливе лише за передбачених законом підстав, а вихід за межі таких підстав свідчить про неправомірність дій митного органу.

Тож, в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення. Відповідно, рішення органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Оскільки в оскаржуваному рішенні митний орган обґрунтовано не зазначив, які саме складові митної вартості є непідтвердженими, то враховуючи зазначену практику Верховного Суду, суд вважає, що оскаржуване рішення є необґрунтованим та безпідставним.

Окрім вказаного, суд зазначає, що у спірному рішенні про коригування митної вартості товару відсутнє обґрунтування числового значення митної вартості, що також вказує на їх незаконність.

Відповідно до статті 55 МК України митний орган за відповідних умов має право здійснювати коригування митної вартості товару, заявленої декларантом.

При цьому в разі здійснення коригування митної вартості за таким другорядним методом, як резервний, у рішеннях про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо: у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу до того ж зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).

Верховним Судом з цього приводу напрацьована стала практика, відповідно до якої рішення не може бути визнане правомірним, якщо у ньому не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умови поставки, комерційні умови тощо та не зазначено докладної інформації і джерел, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Так, у постанові від 18.12.2018 у справі № 820/7133/15 Верховний Суд підтримав суди першої та апеляційної інстанцій:

«Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої, п`ятої статті 58 Митного кодексу України.

Судами обґрунтовано відхилені посилання відповідача на неподання декларантом додаткових документів, оскільки в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

У рішенні про коригування митної вартості також відсутні усі відомості про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення, оцінивши які в сукупності митниця прийняла рішення про неможливість застосування першого методу для визначення митної вартості імпортованого позивачем товару.

Однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару».

Такий підхід Верховного Суду узгоджується з положеннями п. п. 2, 4 ч. 2 ст. 55 МК України про те, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинно містити не лише наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, але й обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Також слід зазначити, що пунктом 3.2. Постанови Пленуму ВАСУ від 13.03.2017 № 2 «Про Довідку щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України в редакції від 13.03.2012» передбачено: «суди повинні мати на увазі, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних [аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу».

На переконання суду, заявлена ТОВ "Лукфорт Україна" митна вартість товарів підтверджується поданими документами. Однак, митницею в рішенні про коригування не наведено жодних пояснень з приводу того, як виявлені розбіжності чи відсутність документів впливають на митну вартість товарів.

Також суд вважає, що митний орган необґрунтовано та безпідставно застосував резервний метод для коригування митної вартості товару ТОВ "Лукфорт Україна".

Матеріали справи свідчать, що з метою коригування митної вартості товару митний орган в оскаржуваному рішенні застосував резервний метод визначення митної вартості - митна вартість, визначена митним органом, ґрунтується на митній вартості схожого товару.

На переконання суду, митний орган безпідставно не використав основний метод визначення митної вартості товарів позивача. Рішення митного органу не містить обґрунтованих пояснень, чому він використав резервний метод, як того вимагає пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів (наказ Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598). Митний орган зобов`язаний зокрема вказати умови поставки та комерційні умови, які сформували ту митну вартість, яку митний орган взяв за основу для коригування митної вартості товару ТОВ "Лукфорт Україна". Водночас, в спірному рішенні цього немає.

Твердження суду про наявність в митного органу обов`язку обґрунтовувати застосування другорядного методу (поряд з обов`язком обґрунтовувати причини незастосування основного методу) узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 21 серпня 2018 у справі № 804/1755/17, від 25 травня 2021 у справі № 520/10386/2020.

Митний орган, застосовуючи резервний метод для коригування митної вартості, також порушив правила послідовності використання методів.

Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний (ч. 1 ст. 57 МК України).

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2 ст. 57 МК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 57 МК України кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 57 МК України кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Суд наголошує, що митний орган, в першу чергу, в рішенні про коригування має обґрунтувати причини незастосування основного методу визначення митної вартості.

Однак, вказаного відповідачем не зроблено, що також свідчить про незаконність спірного рішення про коригування митної вартості товару.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що відповідачем протиправно прийнято спірні рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, у зв`язку з чим останні підлягають скасуванню.

Отже, викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а його вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем сплачено 3028,00 грн судового збору за подання позовної заяви, тому такі витрати слід присудити на його користь.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Хмельницької митниці від 07.11.2023 №UA400000/2023/000282/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000810 від 07.11.2023.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Лукфорт Україна" судові витрати в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Лукфорт Україна" (вул. Петра Болбочана, 3/1, приміщ. 2А, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29009 , код ЄДРПОУ - 42634279)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2, м. Хмельницький, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, 29010 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя І.І. Тарновецький