Справа № 420/22919/24
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 серпня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скупінської О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» (04075, м. Київ, вул. Богомольця, буд. 10, ) про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 22.07.2024 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють», в якій позивач просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ №948 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 капітана поліції, інспектора взводу №2 роти №3 батальону №1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» з 20.06.2024;

2. Поновити ОСОБА_1 , капітана поліції, на посаді інспектора взводу №2 роти №3 батальону №1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» з 20.06.2024;

3. Стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за весь час вимушеного прогулу по дату прийняття судового рішення у справі;

4. Стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 1 000 000,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з травня 2023 року займав посаду інспектора взводу №2 роти №3 батальйону 1 полку управління поліції особливого призначення №2 (штурмовий полк «Цунамі») Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України «Лють» З 25.08.2023 позивача наказом № 61 ДСК було відряджено до оперативно - стратегічного угруповання військ «Хортиця». Наказом № 16.10.2023 № 7-с до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення (оскаржується в суді справа №400/3661/24). 16.11.2023 наказом №96 «Про призначення службового розслідування» відносно позивача було призначене нове службове розслідування. 16.11.2023. 17.11.2023 позивач надав рапорти, пояснив, що не може виконувати бойові завдання, прохав надати відпустку для відновлення морального та психологічного стану. 17.11.2023 у зв`язку з плохим самочуттям позивач не зміг надати пояснення. 30.11.2023 був складений висновок службового розслідування за фактом невиконання наказу окремими працівниками полку УПОП No 2 ДПОІІ «ОШБ «Лють». 05.12.2023 позивач надав рапорт з проханням вивести з бойового розпорядження, надати відпуску як учаснику УБД, для відновлення морального та психологічного стану. Також він зазначив, що 30.11.2023 його було виведено з бойового розпорядження, а 01.12.2023 його завели в бойове розпорядження, однак з жодним наказом його не було ознайомлено. 15.12.2023 знов надав рапорт, також. Зазначив про свій стан та ставлення до нього зі сторони керівництва. Наказом №80 від 18.12.2023 «про застосування до окремих працівників ДПОП «ОШБ «Лють» дисциплінарного стягнення» ОСОБА_1 було вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність. Незважаючи на оскарження наказу № 40 від 06.03.2024 в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 у виді звільнення із служби в поліції в судовому порядку, всупереч вимогам в частині ознайомлення позивача в день звільнення з наказом про звільнення 20.06.2024, тільки 21.06.2024 ознайомив позивача з наказом про звільнення № 948 о/с «По особовому складу» від 20.06.2024. В день звільнення позивачу не провели повний розрахунок. Отже, враховуючи вище викладене, наказ № 948 о/с «По особовому складу» від 20.06.2024, на думку позивача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

29.07.2024 ухвалою судді прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження по справі.

31.07.2024 до суду надійшла заява представника відповідача (вхід.№ЕС/31563/24) про залишення позову без розгляду. В обґрунтування заяви зазначає, що із наказом про звільнення зі служби в поліції Департаменту від 20.06.2024 № 948 о/с позивач ознайомився під особистий підпис 21.06.2024, де висловив свою незгоду із даним наказом та проведеним відносно нього службовим розслідуванням. Позовна заява сформована в ЄСІТС "Електронний суд" лише 20.07.2024, тобто минув місяць із дня ознайомлення з наказом. Розділом V Дисциплінарного статуту врегульовані особливості проведення службового розслідування в період військового часу. За правилами пункту 4 статті 31 розділу V Дисциплінарного статуту поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення. Просить залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ДПОП "ОШБ "Лють" у справі № 420/22919/24 про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди - без розгляду.

Розглянувши вказані доводи, суд прийшов до наступного.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у ч.2 ст.122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Як зазначає відповідач, позивач 21.06.2024 достеменно знав, що його право порушено спірним наказом, до суду ж звернувся 31.07.2024, що підтверджується матеріалами справи, тобто з пропуском строку, встановленого пункту 4 статті 31 розділу V Дисциплінарного статуту.

Наведене свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог ст.171 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України, згідно із частинами третьою та четвертою якої, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З аналізу викладених положень статей 123, 171 КАС України випливає, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Проте, суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у частинах першій-третій статті 123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску строку звернення.

Відтак, недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності причин пропуску такого строку.

Суд застерігає, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, має своїм наслідком - залишення позовної заяви без розгляду.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 122, 160, 161, 171, 241, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада національної поліції України «Лють» про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку та моральної шкоди залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк на усунення недоліків позовної заяви з моменту отримання копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА