Справа № 380/12958/24
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа №380/12958/24

05 серпня 2024 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Касандяка Володимира Васильовича щодо надання доступу до інформації про результати розгляду справи у підготовчому провадженн в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (місце проживання (як зазначено у позовній заяві): Львівська обл, Самбірський р-н, с.Кульчиці, РНОКПП НОМЕР_2 ) звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ), в якому просить суд:

-визнання неправомірними дій та бездіяльності службових осіб військової частини НОМЕР_4 Національної гвардії України щодо здійснення обрахунку суми грошової компенсації за не отримане майстер-сержантом ОСОБА_1 речове майно без врахування достовірної інформації про рік і місяць, з яких у позивача виникло право на отримання речового майна;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_4 Національної гвардії України, за встановленою законом процедурою, провести розрахунок і виплату майстер-сержанту ОСОБА_1 грошову компенсацію за належне до видачі з липня 1999року, однак не отримане за час проходження військової служби речове майно.

Ухвалою від 24.06.2024 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії.

01.07.2024 представник ОСОБА_1 , адвокат Касандяк Володимир Васильович, через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» подав заяву про відвід судді.

Ухвалою від 02.07.2024 заяву представника ОСОБА_1 , адвоката Касандяка Володимира Васильовича, про відвід судді в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - повернуто заявнику без розгляду. Також, 01.07.2024 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків, зокрема у якій просив роз`яснити, які обставини входять до предмета доказування, які докази мають бути подані тим чи іншим учасником справи.

Ухвалою від 08.07.2024 у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , адвоката Касандяка Володимира Васильовича про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії. - відмовлено.

Також, на адресу суду надійшла заява від представника ОСОБА_1 , адвоката Касандяка Володимира Васильовича щодо надання доступу до інформації про результати розгляду справи у підготовчому провадженні, в якій просив роз`яснити учасникам справи №380/12958/24 обставини, що входять до предмета доказування, та докази, які мають бути подані тим чи іншим учасником справи.

Частинами 1-3 статті 254 КАС України передбачено, що за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

В п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України №7 від 20.05.2013 «Про судове рішення в адміністративній справі» зазначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. При роз`ясненні свого рішення суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Суд вказує на те, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена його нечіткістю за змістом, коли останнє є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що повинні здійснювати його виконання.

Згідно з п. 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі3 №7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Суд також зазначає, що підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оцінним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Щодо доводів представника позивача, вказаних у заяві про роз`яснення судового рішення суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 44 КАС України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема, подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до частин 1-3 статті 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частиною 1 статті 75 КАС України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Частинами 1 та 2статті 76 КАС України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частинами 1, 2, 4 та 6 статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

З наведеного випливає, що подання до суду доказів є правом учасників справи з метою обґрунтування своєї позиції перед судом.

За обставинами справи суд зазначає, що позивач скористався своїм правом на подання до суду доказів на підтвердження своєї позиції про обґрунтованість заявленої митної вартості та, як наслідок, протиправності рішення відповідача про її коригування.

Разом з тим, суд запропонував позивачу з метою повного встановлення обставин справи та дотримання принципу змагальності надати до суду належним чином завірені докази.

Водночас, як уже зазначалось судом, визначення доказів, які можуть слугувати підтвердженням позиції та подання їх до суду, є виключним правом учасника справи.

Відтак суд дійшов висновку, що обставини, зазначені у заяві від 01.07.2024 про роз`яснення судового рішення, виходять за межі ст. 254 КАС України, яка передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Таким чином, у задоволенні заяви позивача пр роз`яснення судового рішення слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 250, 254, 256 КАС України суд

У Х В А Л И В:

у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 , адвоката Касандяка Володимира Васильовича, щодо надання доступу до інформації про результати розгляду справи у підготовчому провадженн в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Суддя Лунь З.І.