Справа № 420/23981/24
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 серпня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Завальнюк І.В., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви Головного управління Національної поліції в Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування,

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 27.03.2001, ІПН НОМЕР_1 , на користь Головного управління Національної поліції в Херсонській області 9044,74 грн. (дев`ять тисяч сорок чотири гривні 74 коп.) - вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст. 122, ст. 161 КАС України.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України)

Спори щодо проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору, що зумовлює відшкодування витрат, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України.

Тобто у цьому випадку підлягає застосуванню місячний строк звернення до суду і зазначена правова позиція також викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 804/285/16, у постановах Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі №140/721/19 та у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2019 року у справі № 340/685/19.

Абзацами 7-9 п.10 Роздiлу 5 Порядку №772 передбачено, що керівник відповідного органу поліції не пізніше ніж за 5 робочих днів до звільнення поліцейського зі служби видає наказ про відшкодування особою вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився. Поліцейському видається під розписку належно завірена копія наказу про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування. Відрахування з грошового забезпечення поліцейського здійснюються виключно за його письмової згоди або в судовому порядку.

З огляду на матеріали адміністративного позову, наказом ГУ НП в Херсонській області від 13.01.2022 № 15 о/с ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 13.01.2022 ОСОБА_1 надіслано лист за вихідним номером №90/2/02-2022 в якому зазначено, що відповідача звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення та в направленому листі з додатками також перебував наказ «Про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування строк експлуатації яких не закінчився від 11.01.2022 №41». Відтак позивач вважає, що відповідач ознайомився з зазначеним вище наказом та не відшкодував у добровільному порядку в термін 15-днів суму вартості предметів однострою особистого користування строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 9044,74 грн.

В той же час, із відповідним адміністративним позовом представник позивача звернувся до ООАС 30.07.2024, тобто із суттєвим порушенням спеціального місячного строку на звернення до суду із даними позовними вимогами.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20 січня 2012 року у справі «Рисовський проти України» підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Як зазначає Європейський Суд з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, заявник зобов`язаний демонструвати свою готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи та утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у її розгляді, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури судового розгляду.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною 1 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

В адміністративному позові представник позивача просить поновити строк звернення до суду із даними вимогами, зважаючи на те, що з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні Указом Президента України № 64/2022 від 25 лютого 2022 року введено воєнний стан, який в подальшому продовжувався. Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2022 року позовну заяву Управління залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору та надано десятиденний строк для усунення недоліків. У зв`язку з різким ускладненням оперативної обстановки на території Херсонської області, виникненням загрози військового оточення сил поліції області, з метою захисту життя і здоров`я працівників поліції та членів їх сімей наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 року №87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район» було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце . З 24.02.2022 року підрозділи ГУНП залишили всі адміністративні приміщення на території Херсонської області. Позивач зазначає, що у період часу з 16.02.2022 року по 24.02.2022 року Управлянням вчинялися дії задля замовлення коштів та у ув`язку з початком військової агресії Російської Федерації проти України, та евакуацію підрозділів ГУНП в Херсонській області, останній не мав можливості усунути недоліки у встановлений строк. Окрім того під час евакуації документація ВПЗ ГУНП в Херсонській області була вивезена до безпечного району, іншої області. Місцем дислокації ГУНП в Херсонській області станом на липень 2022 року згідно наказу №87 визначено м. Миколаїв. При цьому всі матеріали судових справ та інформація щодо сплату судового збору була вивезена в безпечне місце або залишилися в схронах в м. Херсоні. Позивач був необізнаний щодо передання матеріалів справи до Одеського окружного адміністративного суду. Позивач зазначає, що лише на початку липня 2024 р., після узагальнення інформації щодо невідшкодування вартості предметів однострою, яка обліковується на балансі ГУНП стало відомо, що за відповідачем числиться не погашена заборгованість та було з`ясовано усі обставини справи.

Згідно з ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав вважати пропуск позивача строку на звернення до суду таким, що було пропущений з поважних причин, оскільки позивачем не наведено поважних причин такого суттєвого пропуску строку звернення до суду із даними вимогами. Інших причин поважності пропуску строку на звернення до суду із даним позовом позивач не зазначив, відповідно, судом не оцінювалося.

При викладених вище обставинах, суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, адже сутність зазначеного інституту полягає в тому, що особа, яка звертається до суду за захистом порушеного права була не в змозі зробити це внаслідок незалежних від неї обставин, зокрема, якщо цьому перешкоджала надзвичайна або невідворотна за даних умов подія.

При цьому суд враховує, що з липня 2022 р. ГУ НП в Херсонській області дислокується у м. Миколаєві та повністю відновило свою роботу. Більш того, справа 540/1128/22 за позовом ГУ НП в Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування предметів однострою, яка надійшла на розгляд ООАС з ХОАС, була ухвалою судді від 19.07.2022 повернута ГУ НП в Херсонській області, а тому суд відхиляє наведені позивачем аргументи щодо поважності причин пропуску строку на звернення до суду із даними вимогами.

Отже позивачу відповідно до ст. 123 КАС України необхідно звернутися до суду з обґрунтованою заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даними вимогами, зазначивши інші причини, які перешкоджали вчасно звернутися до суду із даними вимогами.

Крім того, в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачем до позову не додано документу про сплату судового збору в розмірі 3028 грн.

На підставі викладеного, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, керуючись ст. 123 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Херсонській області про поновлення строку на звернення до суду відмовити.

Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Херсонській області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою особистого користування - залишити без руху, надавши десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення зазначених вище недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Завальнюк