Справа № 580/7553/24
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

05 серпня 2024 року справа № 580/7553/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИВ:

31.07.2024 до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) в особі представника адвоката Яцюка Максима Васильовича з позовною заявою до Головного управління Національної поліції у Черкаській області (далі відповідач), в якій просить:

визнати незаконним та скасувати наказ № 876 від 26.04.2024, за яким ОСОБА_1 було звільнено;

поновити ОСОБА_1 на посаді старшого лейтенанта поліції дільничого офіцера поліції сектору превенції відділу поліцейської діяльності №1 Черкаського районного управління Головного управління Національної поліції у Черкаській області.

Також у позовній заяві представник позивача просить:

поновити позивачу строк для звернення до суду із оскарженням звільнення, пропущений з поважних причин.

витребувати у відповідача наказ № 876 від 26.04.2024 відносно звільнення ОСОБА_1 із відомостями про ознайомлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут НП України) передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суддя зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29.01.2019 у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто у контексті цього судового спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут НП України, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Згідно із статтею 13 Дисциплінарного статуту НП України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Законодавцем внесено зміни до Дисциплінарного статуту НП України в період дії воєнного стану, зокрема, абзацом 1 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Тобто цим пунктом охоплено такі види дисциплінарних стягнень, як зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність.

Абзацом 2 частини четвертої статті 31 Дисциплінарного статуту НП України визначено, що у разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Суддя зазначає, що такі види дисциплінарних стягнень, як звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби мають бути реалізовані шляхом видання наказу по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення, як це передбачено частиною третьою статті 22 Дисциплінарного статуту НП України.

Відповідно до матеріалів справи, до позивача наказом від 26.04.2024 № 876 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Звертаючись до суду, представник позивача просить скасувати наказ від 26.04.2024 № 876, яким застосовано до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

В обгрунтування пропуску строку звернення до суду представник позивача зазначив, що в червні 2024 року позивач отримав наказ від 29.04.2024 № 138о/с, із тексту якого йому стало відомо про наказ від 26.04.2024 № 876, яким позивача було звільнено. Представник вказує, що оскільки позивач не ознайомлений із наказом про звільнення, не ознайомлений із результатами службового розслідування, тому вважає поважними причини пропуску строку оскарження до суду наказу про звільнення. Також зазначив, що позивач з червня 2024 року перебуває на військовій службі.

Таким чином, представник позивача стверджує, що із оскаржуваним наказом від 26.04.2024 № 876, яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади, позивач не ознайомлений. Із наказом від 29.04.2024 № 138о/с по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення позивач ознайомився у червні 2024 року.

Разом з тим, до суду з цим позовом представник позивача звернувся 31.07.2024, тобто з пропуском 15-денного строку на оскарження такого стягнення з дня ознайомлення позивача у червні 2024 року з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Згідно із частинами першою, другою статті 30 Дисциплінарного статуту НП України у разі відсутності поліцейського, якого притягнуто до дисциплінарної відповідальності, без поважних причин на службі копія наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення надсилається поштовим зв`язком (у разі можливості) на адресу місця проживання, зазначену в його особовій справі, або з використанням електронної комунікації за контактними даними, які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Поліцейський вважається таким, що ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення, після спливу чотирьох календарних днів з дня його відправлення поштовим зв`язком або після спливу двох календарних днів - у разі відправлення з використанням електронної комунікації.

З наявної в матеріалах справи копії наказу від 29.04.2024 № 138о/с «По особовому складу» неможливо встановити день ознайомлення з ним позивачем, адже фотокопія має неповний текст, а лише містить відмітку про її завірення «Згідно з оригіналом начальник УКЗ ГУНП в Черкаській області». При цьому фотокопія зроблена таким чином, що дата завірення зазначеного наказу не вбачається. У позовній заяві представник вказав, що позивач із зазначеним наказом ознайомився у червні 2024 року.

Щодо не ознайомлення із наказом від 26.04.2024 № 876, суддя врахував, що зазначеним наказом до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади з 29.04.2024.

Тобто, з 29.04.2024 позивач був звільнений із служби в поліції. На військову службу позивач був призваний у червні 2024 року. Таким чином, суддя вважає, що позивач був обізнаний протягом травня 2024 року про звільнення зі служби. Однак, з цим позовом позивач через свого представника звернувся до суду лише 31.07.2024.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи зазначене, суддя дійшов висновку, що наведені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду не є поважними. Тому позивачу необхідно вказати інші підстави для поновлення строку.

Також позивачу необхідно надати до суду копію наказу Головного управління Національної поліції у Черкаській області від 29.04.2024 № 138о/с «По особовому складу» із повним текстом наказу, зокрема, датою, коли наказ був завірений.

Згідно пункту 4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Так, позивач просить поновити його на посаді старшого лейтенанта поліції дільничого офіцера поліції сектору превенції відділу поліцейської діяльності №1 Черкаського районного управління Головного управління Національної поліції у Черкаській області.

Як вбачається з матеріалів справи, звільнення позивача здійснено відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у Черкаській області від 29.04.2024 № 138о/с «По особовому складу», проте вказаний наказ не оскаржує.

В той же час оскаржуваним наказом № 876 від 26.04.2024 позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Отже у позовній заяві не зазначено повного змісту позовних вимог в частині поновлення на службі в поліції та не вказано дату, з якої позивач просить поновити його на службі в поліції.

Згідно частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються:

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

З матеріалів справи вбачається, що позивач не надав до суду копію оскаржуваного наказу № 876 від 26.04.2024, проте заявив клопотання про його витребування у відповідача.

Щодо заявленого клопотання про витребування у відповідача наказу від 26.04.2024 № 876 суддя зазначає таке.

Частиною 1 ст. 80 КАС України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинні бути зазначені, зокрема, 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача у липні 2024 року звертався до відповідача із адвокатським запитом, який був розглянутий відповідачем, та листом від 15.07.2024 № 4829-2024 останній надав представнику копію висновку службового розслідування. При цьому доказів звернення до Головного управління із запитом щодо отримання копії наказу від 26.04.2024 № 876 із відомостями про ознайомлення з ним позивачем представник останнього до суду не надав.

З огляду на вказане суддя дійшов висновку, що клопотання представника позивача про витребування доказів є передчасним, оскільки позивач не надав доказів звернення до відповідача про надання копії означеного наказу.

Крім того, відповідно до акта про втрату документів або перепідшивання справи, відсутність вкладень або порушень цілісності, пошкодження конверта (паковання) від 31.07.2024 під час роздрукування позовної заяви ОСОБА_1 , яка надійшла до суду через підсистему «Електронний суд» від адвоката Яцюка М. В., виявлено, що відсутні додатки до відповіді - службове розслідування.pdf., які зазначені у п. 3 переліку додатків до позову. Натомість додано ще один примірник ордеру про надання правничої допомоги, який зазначено в переліку додатків 1. Тому, позивачу необхідно надати документи, зазначені в п. 3 переліку додатків до позову.

Керуючись ст. ст. 77, 80, 160, 161, 169, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Черкаській області про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

позовної заяви у новій редакції з уточненими позовними вимогами;

заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку та доказів на підтвердження поважності причин його пропуску;

копії наказу Головного управління Національної поліції у Черкаській області від 29.04.2024 № 138о/с «По особовому складу» із повним текстом наказу та відомостями про його завірення;

копії наказу Головного управління Національної поліції у Черкаській області від № 876 від 26.04.2024 або письмового звернення до відповідача про надання його копії;

висновку службового розслідування, зазначеного в пункті 3 переліку додатків до позову.

Копію ухвали направити позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Алла РУДЕНКО