Справа № 260/2960/24
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2024-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 серпня 2024 рокум. Ужгород№ 260/2960/24

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області , в якому просить: 1) Визнати дії Головного управління Національної поліції в Закарпатській області по відмові в наданні інформації на запит Первинної професійної спілки Правозахисники країни від 01 квітня 2024 року за вих. № 713, протиправними; 2) Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Закарпатській області надати інформацію на запит Первинної професійної спілки Правозахисники країни від 01 квітня 2024 року за вих. № 713.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем направлено до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області запит від 01 квітня 2024 року про надання належним чином завірених матеріалів службового розслідування, яке проводилося на підставі наказу ГУНП в Закарпатській області щодо члена профспілки ОСОБА_1 , оскільки відповідач обмежував доступ у ознайомленні з матеріалами службового розслідування, яке проводилося відносно неї. Однак, відповідач листом від 05 квітня 2024 року відмовив у наданні інформації на запит профспілки. На переконання позивача, відповідач відмовляючи в наданні інформації порушив законні права профспілки «Правозахисники країни», що у свою чергу перешкоджає законній діяльності позивача та унеможливлює виконання обов`язків перед членами профспілки , а саме перед ОСОБА_1 , що і стало підставою для звернення до суду.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Відтак, при розгляді запиту позивача Головне управління Національної поліції в Закарпатській області діяло в межах, визначених Законами України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що 01 квітня 2024 року первинна професійна спілка «Правозахисники країни» звернулася до ГУНП в Закарпатській області із запитом в порядку ст. 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Відповідно до вказаного запиту, до профспілки звернувся член профспілки, капітан поліції ОСОБА_2 з проханням отримати інформацію щодо питань пов`язаних із проходженням нею служби, що є її законним інтересом. У зв`язку з чим, позивач у запиті просив надати належним чином засвідчені копії матеріалів службового розслідування, яке проводилось на підставі наказу ГУНП в Закарпатській області № 557 від 27.02.2024 року щодо члена профспілки капітана поліції Яни Варваринець, а саме: копію наказу про призначення службового розслідування, копію наказу про склад дисциплінарної комісії, копії пояснень опитуваних осіб, копію висновку службового розслідування та копію наказу про застосування дисциплінарного стягнення, якщо такий видавався та опис матеріалів службового розслідування.

Відповідач листом від 05 квітня 2024 року № 2487/106/7-2024 повідомив, що відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок визначає Закон України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» від 15 вересня 1999 року № 1045-XIV (далі Закон № 1045-XIV).

Статтею 28 Закону № 1045-XIV передбачено право профспілок, їх об`єднань на інформацію з питань праці та соціально-економічного розвитку.

Так, частиною першою статті 28 Закону № 1045-XIV профспілки, їх об`єднання мають право одержувати безоплатно інформацію від роботодавців або їх об`єднань, державних органів та органів місцевого самоврядування з питань, що стосуються трудових і соціально-економічних прав та законних інтересів своїх членів, а також інформацію про результати господарської діяльності підприємств, установ або організацій. Зазначена інформація має бути надана не пізніше п`ятиденного терміну.

При цьому право профспілки на отримання інформації кореспондується із обов`язком роботодавця надавати інформацію на запити профспілок, їх об`єднань, який встановлений статтею 45 Закону № 1045-XIV, відповідно до частини першої якої роботодавці, їх об`єднання зобов`язані в тижневий термін надавати на запити профспілок, їх об`єднань інформацію, яка є в їх розпорядженні, з питань умов праці та оплати праці працівників, а також соціально-економічного розвитку підприємства, установи, організації та виконання колективних договорів і угод.

Частиною 3 статті 36 Конституції України визначено, що громадяни мають право на участь у професійних спілках з метою захисту своїх трудових і соціально-економічних прав та інтересів. Професійні спілки є громадськими організаціями, що об`єднують громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної діяльності. Професійні спілки утворюються без попереднього дозволу на основі вільного вибору їх членів. Усі професійні спілки мають рівні права. Обмеження щодо членства у професійних спілках встановлюються виключно цією Конституцією і законами України.

Відповідно до статті 13 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» від 15.09.1999 № 1045-XIV (далі Закон № 1045) держава забезпечує реалізацію права громадян на об`єднання у професійні спілки та додержання прав і інтересів профспілок. Держава визнає профспілки повноважними представниками працівників і захисниками їх трудових, соціально-економічних прав та інтересів, співпрацює з профспілками в їх реалізації, сприяє профспілкам у встановленні ділових партнерських взаємовідносин з роботодавцями та їх об`єднаннями.

Професійна спілка (профспілка) добровільна неприбуткова громадянська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання) (стаття 1 Закону №1045).

Первинна організація профспілки добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному навчальному закладі.

Член профспілки особа, яка входить до складу профспілки, визнає її статут та сплачує членські внески.

Відповідно до статті 7 Закону № 1045 членами профспілок можуть бути особи, які працюють на підприємстві, в установі або організації незалежно від форм власності і видів господарювання, у фізичної особи, яка використовує найману працю, особи, які забезпечують себе роботою самостійно, особи, які навчаються в навчальному закладі.

Громадяни України вільно обирають профспілку, до якої вони бажають вступити. Підставою для вступу до профспілки є заява громадянина (працівника), подана в первинну організацію профспілки. При створенні профспілки прийом до неї здійснюється установчими зборами.

За приписами частини 1 статті 2 Закону № 1045 професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки.

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону № 1045 профспілки, їх об`єднання здійснюють представництво і захист трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілок в державних органах та органах місцевого самоврядування, у відносинах з роботодавцями, а також з іншими об`єднаннями громадян.

Представництво інтересів членів профспілки у взаємовідносинах з роботодавцями, державними органами та органами місцевого самоврядування здійснюється на основі системи колективних договорів та угод, а також відповідно до законодавства (частина 5 статті 19 Закону 1045).

Згідно з частиною 1 статті 11 Закону № 1045 для представництва і здійснення захисту прав та інтересів членів профспілок на відповідному рівні договірного регулювання трудових і соціально-економічних відносин профспілки, організації профспілок можуть мати статус первинних, місцевих, обласних, регіональних, республіканських, всеукраїнських.

Статус первинних мають профспілки чи організації профспілки, які діють на підприємстві, в установі, організації, навчальному закладі або об`єднують членів профспілки, які забезпечують себе роботою самостійно чи працюють на різних підприємствах, в установах, організаціях або у фізичних осіб (частина 2 статті 11 Закону № 1045).

За змістом частини 1 статті 14 Закону № 1045 профспілки діють відповідно до законодавства та своїх статутів.

Статтею 3 Закону № 1045 визначено сферу дії цього закону та встановлено, що його дія поширюється на діяльність профспілок, їх організацій, об`єднань профспілок, профспілкових органів і на профспілкових представників у межах їх повноважень, на роботодавців, їх об`єднання, а також на державні органи та органи місцевого самоврядування.

Особливості застосування цього Закону у Збройних Силах України (для військовослужбовців), Національній поліції, Державній кримінально-виконавчій службі України, Службі безпеки України, Службі зовнішньої розвідки України встановлюються відповідними законами.

Частиною 11 статті 62 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що в органах (закладах, установах) поліції з метою захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів поліцейських відповідно до вимог законодавства можуть утворюватися професійні спілки. Обмеження прав професійних спілок поліцейських порівняно з іншими професійними спілками не допускається.

Частинами 1, 2 статті 104 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що для захисту своїх прав та законних інтересів працівники поліції можуть утворювати професійні об`єднання та професійні спілки відповідно до Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Професійні спілки поліції здійснюють свої повноваження із урахуванням обмежень, що накладаються на працівників поліції цим Законом. Професійним спілкам працівників поліції та їх членам заборонено організовувати страйки або брати в них участь.

Відповідно до статуту Первинної професійної спілки "Правозахисники країни", затвердженого загальними зборами засновників Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» (протокол від 17.07.2017 № 17/07-17), профспілка є добровільною неприбутковою організацією, створеною за територіальною та галузевою ознаками, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їхньої професійної діяльності, трудової діяльності та навчання з метою представництва, реалізації та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів Профспілки.

Відповідно до пункту 1.4 цього статуту профспілка об`єднує осіб, які працюють в Головному управлінні Національної поліції в Дніпропетровській області, а також осіб, які звільнилися у зв`язку з виходом на пенсію з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, а також інших осіб, пов`язаних з правоохоронною діяльністю.

У пункті 1.5 статуту визначено статус профспілки первинна. Вказаний статус профспілки відповідно до частини другої статті 11 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» означає, що профспілка об`єднує своїх членів, які забезпечують себе роботою самостійно чи працюють на різних підприємствах, в установах організаціях або у фізичних осіб. Профспілка створена за територіальною ознакою сфери діяльності.

За положеннями пунктів 3.1, 3.2, 3.3 статуту членство в профспілці є добровільним. Вступ до профспілки та вихід з неї проводиться в індивідуальному порядку за особистою письмовою заявою до голови профспілки.

Членами профспілки можуть бути працівники, науковці та приватні особи, що забезпечують себе роботою самостійно в області права, в тому числі, але не виключно, працівники органів внутрішніх справ, Національної поліції України, відомчих навчальних закладів МВС, пенсіонери органів внутрішніх справ, Національної поліції України та фізичні особи, які проходили службу на атестованих посадах, а також штатні працівники виборних органів профспілки.

Члени профспілки перебувають на обліку в профспілковій організації за місцем роботи, служби навчання, пенсіонери - за останнім місцем роботи або служби перед виходом на пенсію.

Забороняється подвійне членство у профспілках.

Наведене свідчить про те, що членство у первинній професійній спілці "Правозахисники країни" є індивідуальним, пов`язане, зокрема, з волевиявленням на це конкретної особи, а не лише з професійною (галузевою) належністю. Профспілкове членство не є автоматичним, абстрактним.

Як вже встановлено судом, позивач звернувся із запитом від 01 квітня 2024 року в порядку статті 28 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Вказаний запит містить інформацію про те, що запитувана інформація стосується члена профспілки ОСОБА_3 , однак до нього не додано доказів членства такої у профспілці та того, що вона зверталася до позивача із вказаним у запиті питанням.

Тобто, у вказаному запиті зазначено лише про те, що членами профспілки є працівники поліції з різних регіонів України, однак у запиті не міститься посилання на підстави та докази членства у ППС "Правозахисники країни" особи, в інтересах якої саме подано запит.

Позивач у запиті від 01 квітня 2024 року просив надати засвідчені копії матеріалів службового розслідування, яке проводилося на підставі наказу ГУНП в Закарпатській області щодо члена профспілки

ОСОБА_4 той же час, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VII поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами.

Відповідно до ч. 12 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Таким чином, відповідно до вищенаведених норм, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування має право ознайомлюватися з матеріалами службового розслідування, яке здійснюється щодо нього та представником такого поліцейського може бути адвокат повноваження, якого підтверджені у встановлено законом порядку.

В той же час, суд зазначає, що ні в запиті на інформацію, ні в позовній заяві позивач не обґрунтовує чим саме обумовлена необхідність в отриманні запитуваної інформації та який порушений інтерес або право потребує відновленню профспілковою організацією шляхом отримання вказаної інформації у визначеному в запиті обсязі.

Крім того, суду не надано доказів, що ОСОБА_1 зверталася до ГУ НП в Закарпатській області з метою реалізації права на ознайомлення з матеріалами службового розслідування, а також доказів на підтвердження відмови ГУ НП в Закарпатській області в доступі їй до матеріалів службового розслідування.

Таким чином, приймаючи до уваги зазначені вище обставини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства, яке регулює спірні відносини, що виникли між сторонами, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Відповідно до ч. 4 ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

У період з 24.06.2024 року по 01.08.2024 року головуюча суддя перебувала у щорічній відпустці.

Згідно із ч. 5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовної заяви Первинної професійної спілки "Правозахисники країни" (Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Новоолександрівка, вул. Сурська, буд. 96) до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області () про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяН.Д. Маєцька