Справа № 520/617/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2024-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 серпня 2024 р. № 520/617/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, Держпром, 3 під., 2 пов.), третя особа - Приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовський Анатолій Григорович (вул. Шевченка, буд. 26,м. Кременчук,Полтавська область,39600) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, в якому з урахуванням уточненої позовної заяви, просить суд:

1. Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо надання приватному нотаріусу Кременчуцького міського (наразі - районного) нотаріального округу Полтавської області Веселовському Анатолію Григоровичу письмових відомостей (в листах від 17.06.2021 р. та від 01.09.2021 р.) про те, що після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , (спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) залишилася недоотримана пенсія в сумі 66 489, 50 грн. за період з 14.06.2018 р. по 31.01.2019 р.

2. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області надати приватному нотаріусу Кременчуцького міського (наразі районного) нотаріального округу Полтавської області Веселовському Анатолію Григоровичу та ОСОБА_1 письмові (РНОКПП НОМЕР_1 ) письмові відомості про те, що:

- після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , (спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) залишилася недоотримана пенсія в сумі 141 216, 64 грн. (сто сорок одна тисяча гривень двісті шістнадцять гривень 64 коп.) за період з 01.10.2017 р. по 31.01.2019 р.;

- інформація про розмір недоотриманої пенсії, яка залишилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , (спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), що була зазначена в листах від 17.06.2021 р. та від 01.09.2021 р., є такою, що не відповідає дійсності.

В обґрунтування позову зазначено, що дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо надання приватному нотаріусу Кременчуцького міського (наразі - районного) нотаріального округу Полтавської області Веселовському Анатолію Григоровичу письмових відомостей (в листах від 17.06.2021 р. та від 01.09.2021 р.) про те, що після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , (спадкоємцем якого є ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) залишилася недоотримана пенсія в сумі 66 489, 50 грн. за період з 14.06.2018 р. по 31.01.2019 р. є протиправними та такими, що порушують права позивача.

Ухвалою суду від 04.03.2024 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 17.04.2024 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що в спірних правовідносинах діяв в межах чинного законодавства України.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що 04.06.2021 року позивач - ОСОБА_1 , через представника подала до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г. заяву про прийняття спадщини за померлого - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була зареєстрована в Спадковому реєстрі, що підтверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 65042287 від 04.06.2021 року.

07.06.2021 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. до Відділу обслуговування громадян № 19 (сервісний центр) управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області було надіслано запит № 354/02-14 "Про надання інформації по спадковій справі № 69/2021", в якому просив повідомити про розмір виплат нарахованих, але не одержаних за життя померлим ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1

17.06.2021 року Відділом опрацювання пенсійної документації № 4 (Чугуїв) Управління з питань виплати пенсій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на запит № 354/02-14 від 07.06.2021 року було надано лист № 2000-0404-8/81370 в якій зазначено, що після смерті пенсіонера ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 залишилася недоотримана пенсія у сумі 66489,50 грн.

Також у вказаному листі було зазначено, що відповідно до ст. 52 та ст. 46 ЗУ "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" в залежності від дати звернення до управління з необхідними документами, загальна сума недоотриманої пенсії буде уточнена.

29.07.2021 року представник позивача звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г. з заявою, в якій просив зокрема просив у свідоцтві про право на спадщину, яка залишилася після смерті ОСОБА_2 , зазначити , що сума недоотриманої пенсії, яка складає 141 216,64 грн.

03.08.2021 року приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області було надіслано запит № 464/02-14 "Про надання інформації по спадковій справі № 69/2021", в якому зазначи зокрема, що при підготовці до вчинення нотаріальної дії по видачі спадкоємцю померлого свідоцтва про право на спадщину за законом на запит нотаріуса був отриманий лист Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 17.06.2021 року за вих. № 2000-0404-8/81370 «Про надання інформації на ОСОБА_2 », згідно з яким залишок недоотриманої пенсії спадкодавця становить 66489,50 грн.

Разом з тим, представник спадкоємця за довіреністю ОСОБА_3 не погоджується з вказаним залишком пенсії спадкодавця та вважає його розмір заниженим, оскільки з наявних у нього оригіналів листів Чугуївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області від 23.11.2017 року за вих. № 12212/02-23 «Про надання відповіді» і від 07.05.2019 року за вих. № 3434-07/23 «Про надання інформації» та листа Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 14.08.2019 року за вих. № 1519/04.15-20 «Про надання інформації», копії яких додаються до цього запиту, розмір пенсії спадкодавця ОСОБА_2 з 01.10.2017 року складав 8826,04 грн., проте її виплату було припинено з 01.10.2017 року. Відтак, на думку представника спадкоємця за довіреністю ОСОБА_3 , розмір недоотриманої пенсії спадкодавця має обчислюватись за період з 01.10.2017 року по 21.01.2019 року, виходячи з розміру щомісячного розміру його пенсії 8826,04 грн.

У вказаному запиті приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. просив здійснити перевірку правильності обчислення розміру недоотриманої за життя пенсії спадкодавця ОСОБА_2 за період з 01.10.2017 року по 21.01.2019 року.

01.09.2021 року Відділом опрацювання пенсійної документації № 4 (Чугуїв) Управління з питань виплати пенсій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на запит №464/02-14 від 03.08.2021 року було надано лист № 2000-0404-9/110949 в якому зазначено, що порядок виплати недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера визначено статтею 52 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Згідно з частиною 3 статті 52 Закону, у разі відсутності членів сім`ї, зазначених у частині першій цієї статті, або у разі не звернення ними за виплатою вказаної суми в установлений частиною другою цієї статті строк сума пенсії, що належала пенсіонерові і залишилася недоотриманою у зв`язку з його смертю, входить до складу спадщини.

Частиною 1 статті 46 Закону передбачено, що нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії.

Оскільки пенсія ОСОБА_2 з 01.10.2017 року по день смерті (21.01.2019) не нараховувалась та не виплачувалась, відділом з питань виплати пенсій проведено розрахунок суми пенсійних виплат, що входять до складу спадщини згідно з частиною 1 статті 46 Закону.

За інформацією управління з питань виплати пенсій, до повноважень якого входить питання визначення розміру недоотриманої у зв`язку зі смертю пенсіонера пенсії, відділом з питань виплати пенсій від 17.06.2021 за № 2000- 0404-8/81370 була надана відповідь на запит приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу (№354/02-14 від 07.06.2021) щодо суми недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера ОСОБА_2 за період з 14.06.2018 по 31.01.2019 у розмірі 66783,70 грн.

Також було роз`яснено, що сума недоотриманої пенсії буде відкоригована в зв`язку зі зміною періоду виплати (залежно від дня звернення заявника).

Позивач, вбачаючи в зазначенні у вказаних листах Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 17.06.2021 р. та від 01.09.2021 р., наданих на запити приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г., що залишок недоотриманої пенсії спадкодавця ОСОБА_2 становить 66489,50 грн. замість необхідного, на думку позивача 141 216,64 грн., звернувся за захистом своїх прав до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 20 Закону №2939-VI розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше 5-ти робочих днів з дня отримання запиту. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше 5-ти робочих днів з дня отримання запиту.

Як вже було встановлено судом вище, відповідачем 17.06.2021 за № 2000-0404-8/81370 були надані відповіді на запити приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г. №354/02-14 від 07.06.2021 та від 01.09.2021 року № 2000-0404-9/110949 на запит №464/02-14 від 03.08.2021 року.

Таким чином, Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області розглянуто та надано відповіді на запити приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Веселовського А.Г.

Частиною четвертою статті 245 КАС України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Як вбачається з положень Рекомендації Комітету Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується та приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених суду повноважень законодавцем.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 23.06.2010 р. № 1380/5, дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності, вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати лише з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта, він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але й не має права виходити за її межі. Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають у застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень. У більш звуженому розумінні дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчиняти конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними) (аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду України від 21.05.2013 року № 21-87а13).

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що надання Головним управлінням Пенсійного фонду України в Харківській області приватному нотаріусу Кременчуцького міського (наразі - районного) нотаріального округу Полтавської області Веселовському Анатолію Григоровичу письмових відомостей в листах від 17.06.2021 р. та від 01.09.2021 р. є дискреційним повноваженням пенсійного органу та суд не може перебирати на себе повноваження щодо зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області надати приватному нотаріусу Кременчуцького міського (наразі районного) нотаріального округу Полтавської області Веселовському Анатолію Григоровичу та ОСОБА_1 відомості з зазначенням певної інформації.

Крім того суд зазначає, що відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ст. 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Частинами 1- 3 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності.

Суд зазначає, що при зверненні до суду позивачем фактично оскаржується незгода з наданою відповідачем інформацією на запити Приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовський Анатолій Григорович №354/02-14 від 07.06.2021 та на запит №464/02-14 від 03.08.2021 року, яка не впливає на права позивача.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (61022, м. Харків, Держпром, 3 під., 2 пов.), третя особа - Приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовський Анатолій Григорович (вул. Шевченка, буд. 26,м. Кременчук,Полтавська область,39600) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (отримувач коштів: ГУК у. м.Києвї/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106) судовий збір у сумі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.