Справа № 340/5021/24
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2024-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5021/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО, розглянувши матеріали у справі

за позовом: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 полковника АДРЕСА_2 )

про визнання рішення протиправним,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Голови Комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника ОСОБА_2 , яке оскаржується - таким що винесено незаконно, є протиправним, порушує конституційні права позивача.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено місцезнаходження (лише вулиця та № будинку), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України або ж реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб), офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти відповідача.

У пунктах 8-9 частини 1 статті 4 КАС України визначено позивача як особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкта владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду. При цьому відповідачем може бути суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інша особа, до якої звернена вимога позивача.

Зі змісту позовної заяви убачається, що відповідачем зазначено Голову комісії ОСОБА_3 .

Натомість, предметом спору є рішення суб`єкта владних повноважень, а отже відповідачем у цій справі має бути суб`єкт владних повноважень, а не окремі його посадові особи.

Відповідно до частини 1 статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Згідно з пункту 4 частини 5 вказаної статті КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 1 статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що поняття «дії» передбачає певні активні вчинки, а «бездіяльність» - пасивну поведінку суб`єкта владних повноважень, невчинення будь-яких дій ані правомірних, ані протиправних.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Натомість позивач не вказує у позовних вимог, яке саме рішення просить визнати протиправним (№ та дата).

Тож, позивачу необхідно, насамперед, уточнити позовні вимоги та конкретизувати їх за змістом, відповідно до характеру цих вимог, для встановлення відповідності строку звернення позивача з даними позовними вимогами в межах, визначених правовими положеннями адміністративного судочинства.

Отже, позовні вимоги підлягають уточненню шляхом надання до суду уточненої позовної заяви та доказів, в частині заявлених позовних вимог з урахуванням приписів частини 1 статті 5 КАС України, за необхідності уточнити перелік доданих документів.

Також відповідно до частини 4 статті 161 КАС позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Письмовими доказами є документи, які за змістом статті 94 КАС подаються в оригіналах або належним чином засвідчених копіях в порядку, встановленому чинним законодавством.

Позивач до позову долучив копії доказів, які не перелічено у позовні заяві окремими додатками, вказано узагальнено «Копія рішення що оскаржується, копії документів, що надавав позивач на додаток до рапорту…». Додані копії доказів, окрім копії паспорта, РНОКПП позивача та свідоцтва про народження ОСОБА_4 , копійовані нечитабельно, що унеможливлює їх дослідження судом, а також сканування позову та додатків для внесення до системи «Електронний суд» та належного ознайомлення з матеріалами позовної заяви відповідача. З наданих позивачем неякісних копій документів неможливо визначити суть наданого доказу.

Крім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно до пункту 3 частини 2 статті 4 даного Закону, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 становить 3028 грн.

До позовної заяви документ про сплату судового збору додано. Натомість у позовній заяві позивач заявив клопотання про покладення обов`язку сплати судового збору на відповідача.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір із розрахунку 1211,20 грн. за кожну позовну вимогу, з врахуванням уточнення позовних вимог, та надати суду докази сплати.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 122, 123, 132, 160, 161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву, про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО