Справа № 296/4291/24
Суддя: Шкиря В. М.
Дата ухвалення: 2024-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/4291/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"05" серпня 2024 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира у складі: головуючого судді Шкирі В.М., розглянувши адміністративну справу за позовом представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шлінчака Івана Олександровича до Департаменту патрульної поліції про скасування рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В :

07.05.2024 через підсистему "Електронний суд" на електронну пошту Корольовського районного суду м.Житомира надійшла позовна заява представника позивача адвоката Шлінчак І.О. в інтересах ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, зі змісту якого просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серія ДП18 № 513208 від 27.04.2024 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та закрити провадження у справі.

Представник позивача обґрунтував позов тим, що згідно постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі, серії ДП18 № 513208 від 27.04.2024, складеного о 04.30 год. інспектором Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Божком В.С., Буряченко Б.Ю. 27.04.2024, близько 01 год. 03 хв., в м. Житомир по пров. Вацківському керував транспортним засобом «MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 , при зупинці працівниками поліції не увімкнув аварійну сигналізацію та не пред`явив для перевірки посвідчення водія, відмовився пред`явити реєстраційні документи на транспортний засіб, чим порушив п.п. 9.9(б) та 2.4(а) та вчинив правопорушення, передбачені ст.ст.125, 126, 36 КУпАП.

Представник позивача вказує, що зазначена постанова є незаконною та підлягає скасуванню, з підстав відсутності в діях ОСОБА_1 події і складу вказаних вище правопорушень.

08.05.2024 ухвалою судді було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

До початку розгляду справи представником відповідача Департаменту патрульної поліції М.Кравченком поданий відзив на адміністративний позов, в якому останній просив відмовити в задоволенні позову, оскільки дії інспектора відповідають вимогам діючого законодавства, штраф накладено в межах санкції ст. 125, ч. 1 ст. 126, ч. 2 ст. 36 КУпАП.

Сторони в судове засідання не з`явилися.

Представник позивача в судове засідання не з`явився,надав заяву про розгляд справи без участі сторни позивача

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі У поданому відзиві просив відмовити у задоволенні позову оскільки патрульним було дотримано вимог щодо прротягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Вивчивши подані сторонами письмові та відеодокази, судом встановлено наступне.

27.04.2024 ОСОБА_1 , притягнуто до адміністративно відповідальності в вигляді штрафу на суму 850,00 грн за ст.36, 125, ч.1 ст.126 КУпАП України про що свідчить постанова серії ДП18 №513208 (а.с24)

Згідно вказаної постанови 27.04.2024, близько 01 год. 03 хв., ОСОБА_1 , в м. Житомирі по пров. Вацківський, керував транспортним засобом «MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 , при зупинці працівниками поліції не увімкнув аварійну сигналізацію та не пред`явив для перевірки посвідчення водія, відмовився пред`явити реєстраційні документи на транспортний засіб, чим порушив п.п. 9.9(б) та 2.4(а)

Власником автомобіля «MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про що свідчить реєстраціна картка ТЗ (а.с.30)

Крім того,27.04.2024 складено протокол про адміністративне затримання ОСОБА_1 за ч.1 ст.130, ч.1 ст.126 КУпАП

Судом оглянуто відеодакази надані представником відповідача.

Так на відеодиску файл об`ємом 16802 КБ зафіксовано факт переслідування автомобіля «MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 . Зупинившись, зі сторни пасажира вискакує особа одягнена у темний верх в капішоні, шортах світлого кольор та тікає.

На іншому відеофайлі зафіксовано, як працівники, поліції зупиняють особу, якою виявився ОСОБА_1 , при цьому він назвався ОСОБА_2 . На запитання працівників поліції чи є у нього документи повідомив, що він не має документів, телефон розряжений, та він не має ДІЇ. ОСОБА_3 при запитанні працівника поліції, що в нього з собою з кишені вийняв ключі з брелком "MAZDA" та повідомив, що машина батькова. Надалі він намагався підти та був затриманий поліцією , намагався чинити опір, на вимогу поліцейського не йти не реагував, працівник поліції вимушений був застосувати спеціальний засіб - кайданки.Після цього затриманий поводився весь час агресивно, намагався підти, провокував конфлікт. Запис 01:40 затриманий комусь дзвонить та повідомляє, що його схватили на вулиці. 01:45 працівник поліції роз6яснив права передбачені ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП, повідомив, що йому буде надано безоплатно правову допомогу у відділку на вулиці Лесі Українки.

Таким чином судом встановлено, що існує спір з приводу правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та перевіряючи оскаржувану постанову на відповідність вимогам закону, суд зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Частиною другою ст. 279 КУпАП передбачено, що посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом спірної постанови позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення вимоги ст. 125, ч. 1 ст. 126, ч. 2 ст. 36 КУпАП.

Ст. 125 КУпАП передбачено, що за порушення інших правил дорожнього руху, крім передбачених статтями 121-128, частинами першою і другою статті 129, статтями 139 і 140 цього Кодексу настає адміністративна відповідальність у вигляді попередження.

Частиною 1 ст.126 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки, зокрема, реєстраційний документ на транспортний засіб, у вигляді накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч.2 ст.36 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Згідно з положеннями ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення серед яких ст. 125, частини перша, друга і четверта статті 126, КУпАп

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Таким чином право органів Національної поліції перевіряти наявність посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб кореспондується із обов`язком водія мати при собі та на вимогу працівника поліції пред`явити такі документи.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25.09.2019 року у справі №127/19283/17.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Стаття 72 КАС України передбачає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За правилами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будьякі фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, вирішуючи питання про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відповідачем слід було довести протиправність правопорушення (проступку), зокрема об`єктивну сторону інкримінованого йому правопорушення.

Сама по собі постанова про накладення адміністративного стягнення серії ДП18 № 513208 від 27.04.2024 без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

На підставі Указів Президента України з 05-30 год., 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан.

Порядок встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також рух транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1455 (далі Порядок №1455), яким визначено процедуру встановлення таких заходів особливого режиму, а також руху транспортних засобів в Україні або її окремих місцевостях, де введено воєнний стан (далі - особливий режим), що здійснюються військовим командуванням разом з військовими адміністраціями (у разі їх утворення) самостійно або із залученням органів виконавчої влади. Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування.

Відповідно до рішення ради оборони Житомирської області від 23 вересня 2022 року "Про забезпечення заходів здійснення правового режиму воєнного стану", з 26 вересня 2022 року в усіх населених пунктах Житомирської області встановлено комендантську годину із 24:00 до 05:00.

Визначення терміну комендантська година міститься у пункті 5 частини першої статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", а саме: це заборона перебування у певний період доби на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень.

Правове регулювання впровадження комендантської години регламентується наступними нормативно-правовими актами: Закон України "Про правовий режим воєнного стану" від 12.05.2015 року, Постанова Кабінету Міністрів України від 08.07.2020 № 573 "Питання запровадження та здійснення деяких заходів правового режиму воєнного стану" (далі Постанова №573), Постанова Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2021 р. №1455 "Про затвердження порядку встановлення особливого режиму в`їзду і виїзду, обмеження свободи пересування громадян, іноземців та осіб без громадянства, а також руху транспортних засобів в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан" (далі Постанова №1455).

На території, де запроваджено комендантську годину, забороняється у визначений період доби: перебування на вулицях та в інших громадських місцях осіб без виданих перепусток; пересування на транспортних засобах.

Відповідно до Постанови №1455 патрулям на території, де запроваджено комендантську годину та встановлено спеціальний режим світломаскування, в установленому законодавством порядку надано право: затримувати і доставляти в органи або підрозділи Національної поліції осіб, які вчинили або вчиняють правопорушення; перевіряти в осіб документи, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а для іноземців та осіб без громадянства додатково документи, що підтверджують законність перебування на території України, а також перепустки; у разі відсутності документів затримувати відповідних осіб, а також за потреби проводити огляд речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, які ними перевозяться; вилучати в осіб предмети, які є знаряддям, засобом або предметом правопорушення; тимчасово обмежувати або забороняти перебування та пересування на вулицях та дорогах, окремих ділянках місцевості та в інших громадських місцях; виводити осіб з окремих ділянок місцевості та об`єктів, евакуйовувати транспортні засоби; входити/проникати на територію та у приміщення, що належать особам, під час припинення кримінального правопорушення та в разі переслідування осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення, якщо зволікання може створити реальну загрозу життю чи здоров`ю осіб; використовувати із службовою метою засоби зв`язку і транспортні засоби, що належать особам (за їх згодою), підприємствам, установам і організаціям для запобігання вчиненню кримінального правопорушення, переслідування та затримання осіб, або для доставки до лікувальних закладів осіб, які потребують медичної допомоги; застосовувати, відповідно до законодавства, заходи фізичного впливу, зброю і спеціальні засоби.

Суд зазначає, що в умовах воєнного стану на територіях, де введено комендантську годину, потрібно неухильно дотримуватися встановлених обмежень та заборон.

В свою чергу, постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 №1456 затверджено Порядок перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану (далі Порядок перевірки документів).

Положеннями вказаного Порядку визначено правову основу перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян, якою є, окрім іншого, Кодекс України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до п. 5 Порядку перевірки документів право на проведення перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян надано відповідним уповноваженим особам Національної поліції, СБУ, Національної гвардії, Держприкордонслужби, ДМС, Держмитслужби та Збройних Сил, які визначені в наказі коменданта.

Уповноважена особа має право зупиняти транспортні засоби в разі, зокрема: порушення особою відповідних заборон, введених на території, де запроваджено правовий режим воєнного стану.

Відповідно до п.п. 7 та 8 Порядку перевірки документів уповноважена особа має право вимагати в особи пред`явлення нею документів, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, у разі порушення особою відповідних заборон, введених на території, де запроваджено правовий режим воєнного стану.

У разі ж відсутності в особи документів, передбачених пунктом 7 цього Порядку, уповноважена особа затримує таку особу для її встановлення на строк, передбачений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Тобто, враховуючи факт запровадження на території Житомирської області комендантської години з 24:00 год. до 05:00 год та наявність у вказаний проміжок часу у працівників поліції права на зупинку транспортних засобів та відповідно перевірки документів, судова колегія не погоджується з висновком суду першої інстанції про недоведеність відповідачем наявності законних підстав для мотивів зупинки транспортного засобу позивача та вважає, що зупинка транспортного засобу працівниками поліції з метою перевірки документів водія та його автомобіля була правомірною аналогічний висновок зроблено Сьомим апеляційним адміністративним судом у прстанові від 08.05.2024 під час розгляду справи №296//7552/23.

При притягненні особи до відповідальності за ч.1 ст.126 КУпАП слід довести, що особа керувала транспортним засобом та не мала при собі або не пред`явила поліцейському на його вимогу для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб.

Так на відеодиску файл об`ємом 16802 КБ зафіксовано факт переслідування автомобіля «MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 . Зупинившись, зі сторни пасажира вискакує особа одягнена у темний верх в капішоні, шортах світлого кольор та тікає.

Працівники поліції не знайшовши водія вирушає на подальше патрулювання, поблизу місця події виявлено фізичну особу чоловічої статі, щоназвалася ОСОБА_2 . На запитання працівників поліції чи є у нього документи повідомив, що він не має документів, телефон розряжений, та він не має ДІЇ. Також, на запитання працівника поліції, що в нього з собою з кишен, добровільно вийняв ключі з брелком "MAZDA" та повідомив, що від батькової машини. На відео зафіксовано, як працівник поліції (не проникаючи до автомобіля, не обшукуючи його) ключем з брелка, що надав "Поліщук" автомобіль«MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 відкрився.

Отже, аналізуючи докази в сукупності, суд констатує, що поліція переслідувала в комендантську годину " автомобіль«MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 , водій якого одягнений в чорну кофту з капюшоном та світлі шорти втік з місця події, фактично порушивши правила зупинки та не надавши посвідчення водія для перевірки.

Виявивши неподалік чоловіка, який був одягнений у чорний верх з капюшоном та світлі шорити, працівники поліції правомірно його зупинили, з метою встановлення його особи, яким виявився ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , власник автомобіля якого переслідувала поліція, в якого в кишені були ключі від переслудуємого автомобіля.

При цьому він не заявляв, що автомобіль викрали чи він надав його у користування іншій особі.

Все це в своїй сукупності, на думку суду "поза розумним сумнівом" свідчить про те, що ОСОБА_1 27.04.2024 близько 01 годині 03 хвилини керував автомобілем«MAZDA 6» днз. НОМЕР_1 та намагаючись уникнути відповідальності втік з місця, де він був вимушений зупинитися через переслідування поліцією.

Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Стандарт доказування «поза розумним сумнівом» активно використовується Європейським судом з прав людини. У справі «Ушаков проти України» (рішення від 18 червня 2015 року, заява №10705/12) Європейський суд з прав людини визначив, що суд, при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

За встановлених у справі обставин, суд вважає, що оскаржувана постанова винесена відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені КУпАП, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо та своєчасно, зміст постанови відповідає вимогам ст. ст. 283-284 КУпАП, а адміністративне стягнення накладено з урахуванням ст.36 КУпАП та в межах санкції ч.1 ст.126 КУпАП, якою передбачено безальтернативну санкцію - накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 425,00 грн.

Згідно з частиною 3 статті 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Отже, у суду відсутні підстави для скасування постанови серії ДП18№513208 від 27.04.2024 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, а така його поведінка - спосіб захисту від відповідальності, що є його правом до тих меж доки вона не переходить межі дозволеного та не підпадає під ознаки порушення чинного законодавства держави Україна.

Що стосується розподілу судових витрат, то вони розподілу не підлягають, оскільки суд прийняв рішення про відмову в задоволенні позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2,5,6,9,20,72,77,286 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов представника позивача ОСОБА_1 адвоката Шлінчака Івана Олександровича до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови серії ДП18№513208 від 27.04.2024 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня складення рішення.

Повний текст рішення складено 05.08.2024

Cуддя В. М. Шкиря