Справа № 240/9119/24
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2024-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

02 серпня 2024 року м. Житомир справа № 240/9119/24

категорія 112010200

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог процесуального законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Державної казначейської служби України в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області;

- зобов`язати сформувати подати до Управління Державної казначейської служби України у м. Житомирі Житомирської області подання про повернення сплаченого нею збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 6342,27 гривень.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею для розгляду адміністративної справи №240/9119/24 за позовом ОСОБА_1 було визначено суддю Черняхович І.Е.

Перевіривши дотримання вимог процесуального законодавства при подачі ОСОБА_1 позовної заяви суддею було встановлено, що:

- заявлені позовні вимоги не відповідають нормам частини 1 статті 5 КАС України та пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, оскільки в пункті 1 прохальної частини позовної заяви позивач просила: "визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області", однак не конкретизувала при цьому, які саме протиправні дії відповідача нею оскаржуються (в чому вони полягають);

- в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві не зазначено: відомостей про наявність чи відсутність у позивача електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС; адреси електронної пошти Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області або ж інформації про те, що така адреса позивачу не відома; ідентифікаційного коду Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; адреси електронної пошти Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області або ж інформації про те, що вона позивачу не відома;

- в порушення вимог статті 49 та частини 5 статті 161 КАС України позивачем не подано окремого клопотання, оформленого відповідно до вимог ст. 49, 166-167 КАС України, про залучення Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області до участі в справі, в якості третьої особи, а самостійно надано Головному управлінню Державної казначейської служби України в Житомирській області статус третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, шляхом зазначення про це в позовній заяві.

У зв`язку із цим ухвалою судді від 27 травня 2024 року позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та встановлено їй строк для усунення недоліків її позовної заяви, шляхом надання до суду:

1) позовної заяви в новій редакції (в 3-х екземплярах) із уточненням в ній заявлених позовних вимог, шляхом приведення їх у відповідність до вимог частини 1 статті 5 КАС України та чіткого зазначення, які саме дії відповідача позивач просить визнати протиправними, як такі що порушують його права та відповідно становлять собою предмет спірних правовідносин, а також із зазначенням у ній:

- відомостей про наявність чи відсутність в ОСОБА_1 електронного кабінету в підсистемі "Електронний суд" ЄСІТС;

- адреси електронної пошти Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області або ж інформації про те, що така адреса позивачу не відома;

- ідентифікаційного коду Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України

- адреси електронної пошти Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області або ж інформації про те, що така адреса позивачу не відома.

2) оформленого відповідно до вимог ст. 49, 166-167 КАС України клопотання про залучення Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору (у разі необхідності такого залучення), із обґрунтуванням в цьому клопотанні, яким чином рішення суду по даній справі може вплинути на його права, інтереси чи обов`язки.

На виконання вимог вищезазначеної ухвали ОСОБА_1 подала до суду уточнену позовну заяву, в якій вказала всі необхідні відомості, передбачені пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України, а заявлені до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області позовні вимоги сформулювала наступним чином:

"Ухвалити рішення, яким визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та зобов`язати сформувати подати до Управління Державної казначейської служби України у м. Житомирі Житомирської області подання про повернення сплаченого нею збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 6342,27 гривень".

Ознайомившись зі змістом позовних вимог, заявлених ОСОБА_1 в уточненій позовній заяві, та перевіривши виконання нею вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Розгляду та задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.

При цьому слід зазначити, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який би міг відновити його становище та захистити порушене на його думку право. Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних відносин (предмет та підстави позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Суд відмічає, що предмет судового розгляду (зміст позовних вимог), який досліджується судом, має бути чітким та зрозумілим.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без руху, суд в ухвалі чітко визначив позивачу спосіб усунення недоліків її позовної заяви, який полягав у необхідності приведенням заявлених нею до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області позовних вимог у відповідність до пункту 4 частини 5 статті 160 та частини 1 статті 5 КАС України, шляхом зазначення, які саме дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області вона просить визнати протиправними, як такі що порушують її права та відповідно становлять собою предмет спірних правовідносин.

Разом з тим, в прохальній частині уточненої позовної заяви ОСОБА_1 не вказала (не конкретизувала), які саме протиправні дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нею оскаржуються (в чому такі дії полягають).

Таким чином, зі змісту вказаних в уточненій позовній заяві вимог неможливо встановити що є предметом спірних правовідносин, а саме які протиправні, на переконання позивача, дії відповідача порушують її права та оскаржуються нею в поданому позові.

Суд звертає увагу, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача.

Вказане свідчить, що вимоги ухвали від 27 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху в частині необхідності надання до суду позовної заяви в новій редакції, із зазначенням в ній, які саме дії відповідача позивач просить визнати протиправними, ОСОБА_1 не виконала, як і не виконала вимоги про надання клопотання про залучення Головного управління Державної казначейської служби України у Житомирській області до участі в справі в якості третьої особи.

З огляду на зазначене суд приходить до висновку, зазначені в ухвалі від 27 травня 2024 року про залишення позовної заяви без руху недоліки позовної заяви позивачем не усунені.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення (ч. 5, 6 ст. 169 КАС України).

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

З огляду на те, що у встановлений строк недоліки позовної заяви усунено не було, її слід повернути позивачу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя І.Е.Черняхович