Справа № 340/5024/24
Суддя: Л.І. ХИЛЬКО
Дата ухвалення: 2024-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

31 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/5024/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позову ОСОБА_1 (далі - позивач) до Кропивницької митниці (відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суду визнати протиправним та скасувати наказ від 13.03.2024 р. № 4-ДС "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", яким оголошено догану.

Також, у позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду з цим позовом.

Позовну заяву сформовано в системі "Електронний суд" 26.07.2024.

Згідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу;4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Щодо клопотання позивача про поновлення строку на звернення до суду, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За правилом ч. 2 ст. 122 КАС України, строк звернення до суду, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки оскаржуваний наказ №4ДС від 13 березня 2024 року стосується проходження публічної служби, строк звернення до суду з даним позовом визначається ч. 5 ст. 122 КАС України.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Виходячи із того, що позовну заяву подано 26.07.2024 року, місячний строк звернення до суду пропущено.

Суд зазначає, що доказів ознайомлення чи вручення позивачу наказу №4-ДС від 13.03.2024 матеріали позовної заяви не містять.

Обґрунтовуючи поважність пропуску до суду з вказаним позовом, позивач вказує, що в період з березня 2024 перебував у відпустці за станом здоров`я для оздоровлення та за кордоном(як особа, якій встановлено ІІ групу інвалідності) та на лікарняному.

Вирішуючи питання про дотримання строку звернення до суду у кожному конкретному випадку, необхідно виходити не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, але й з об`єктивної можливості особи знати про такі факти.

Частиною 2 статті 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку, який в адміністративному судочинстві визначений як строк звернення до суду.

Зі змісту долученого до матеріалів справи лікарняного листа встановлено, що позивач в період з 13.03.2024 по 16.03.2024, з 16.03.2024 по 20.03.2024 та з 20.03.2024 по 22.03.2024 перебував на лікуванні в КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1 м. Кропивницького» Кропивницької міської ради.

Відповідно до долученої до матеріалів справи копії закордонного паспорту встановлено, що позивач перебував за кордоном з 23.03.2024 по 07.04.2024.

Зі змісту наказу №50-кв від 08.03.2024 року «Про надання додаткової відпустки учаснику бойових дій», судом встановлено, що ОСОБА_1 надано додаткову відпустку як учаснику бойових дій, відповідно до положень п.12 ст.12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту»

Отже, зміст долучених до матеріалів справи документів свідчить, що є учасником бойових дій та особою, якій встановлено ІІ групу інвалідності, чим підтверджено доводи позивача про необхідність проходження лікування, в тому числі і за кордоном.

Зі змісту долучених до матеріалів справи встановлено, що позивач в день видання наказу /13.03.2024/ вже перебував на лікуванні до 22.03.2024 , а потім у відпустці для оздоровлення за кордоном до 07.04.2024.

Оцінивши наведені позивачем доводи та надані на їх підтвердження докази, суд вважає, що перебування позивача в тимчасовій непрацездатності (на лікарняному), унеможливило останнього звернутися до суду з позовом про оскарження наказу в межах строку, встановленого частиною пятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відтак, на переконання суду, позивачем з поважних причин пропущено строк звернення до суду з цим позовом, а тому його клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню.

Враховуючи право на звернення до суду, передбачене ч.1 ст. 5 КАС України, застосовуючи правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, суд вважає за необхідне визнати поважною причину пропуску позивачем строку звернення з позовом до суду та необхідність його поновлення.

Суд вважає необхідним зазначити, що при визначенні поважності причин пропуску строку звернення до суду слід виходити з правової позиції, висловленої Верховним Судом в постанові від 31.05.2023 у справі № 160/9356/22, згідно якої поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом. Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду та врахувати в даній справі висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 про те, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає.

Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо. Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (ч. 4 ст. 121 КАС України).

Позовна заява наразі відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161,172 КАС України, підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстав для відмови у відкритті провадження у справі згідно зі ст. 170 КАС України не встановлено.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 12 КАС України та з урахуванням зазначених у ч. 3 ст. 257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суд дійшов висновку, що дана справа може бути розглянута за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 122, 160, 161, 171, 248, 257-261 КАС України,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом у справі №340/5024/24 та поновити такий строк.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Розгляд та вирішення адміністративної справи буде здійснено суддею Хилько Л.І. одноособово в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Зобов`язати відповідача в 15денний строк з дня вручення ухвали подати суду відзив на позовну заяву, копія якого разом з доданими до нього документами повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Запропонувати позивачу в 5 денний строк з дня отримання відзиву подати суду відповідь на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Запропонувати відповідачу в 5 денний строк з дня отримання відповіді на відзив подати суду заперечення, копія якого одночасно з поданням суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Запропонувати третій особі подати пояснення (заперечення) по суті позовних вимог.

Копію ухвали направити сторонам.

Інформацію щодо стану розгляду даної справи сторони можуть отримати в мережі Інтернет за мережевим шляхом: http://adm.kr.court.gov.ua/sud1170/.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. ХИЛЬКО