Справа № 398/3730/24
Суддя: Шинкаренко І. П.
Дата ухвалення: 2024-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №: 398/3730/24
провадження №: 2-а/398/56/24
УХВАЛА

Іменем України

"01" серпня 2024 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Шинкаренко І.П., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ),

від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Ісмайлова Анна Вікторівна (адреса місцезнаходження: Кіровоградська область, Олександрійський район, м. Олександрія, вул. Софіївська, 24/38),

до ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса місцезнаходження: АДРЕСА_2 )

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за ч. 3 ст. 210 КУпАП.

Ухвалою суду від 22 липня 2024 року позовну заяву залишено без руху, оскільки позивачем пропущено строк на оскарження та до позовної заяви не долучено заяви про поновлення такого строку та доказів поважності причин його пропуску.

31 липня 2024 року до суду надійшла заява позивача про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування заяви зазначає, що не має юридичної освіти, не обізнаний про свої права, копію постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності отримав не в день її складання, а пізніше.

Надаючи оцінку поважності наведених у заяві причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, необхідно зазначити таке.

Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмежено, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина 6 статті 161 КАС України).

Згідно з частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31 березня 2020 року по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

При цьому, з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Позивач, оспорює постанову від 05 липня 2024 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП, з якою він ознайомився та яку отримав у цей день, про що свідчить підпис в такій постанові.

Позов подано до суду 19 липня 2024 року тобто поза межами десятиденного строку звернення до адміністративного суду від дати, з якої позивач заявляє про порушення свого права 05 липня 2024 року.

Суд також звертає увагу на те, що ОСОБА_1 було відомо про винесення постанови, він ознайомився з її змістом 05 липня 2024 року, дізнався про обставини прийняття рішення та про порушення своїх прав.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Крім того, слід зазначити, що поважність причин пропуску строку звернення до суду суд може встановити виключно внаслідок оцінки обставин, повідомлених позивачем, підтверджених належними доказами.

Про винесену відповідачем, як позивач вважає, протиправної постанови про накладення стягнення, він повинен був та мав можливість дізнатися, починаючи з 05 липня 2024 року з моменту ознайомлення з постановою.

Щодо посилання скаржника про отримання оскаржуваної постанови пізніше, у невизначений час, не є підставою для поновлення процесуального строку.

Слід також зазначити й те, що наразі законодавцем максимально спрощено процедуру звернення до адміністративного суду та надано особам, права яких порушено, декілька альтернативних способів звернення до суду для захисту своїх прав, що надає можливості звернення до суду з позовною заявою за допомогою поштового відправлення, засобами електронного зв`язку, також з використанням доступу до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Проте, до суду не надано доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість виконання позивачем вимог процесуального закону щодо своєчасного звернення до суду.

Водночас, причини пропуску строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами, повідомлені позивачем, є неповажними. Належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

За приписами частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на викладене, оскільки наведені позивачем підстави поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду є неповажними, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 241, 243, 248 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Ісмайлова Анна Вікторівна, до ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її ухвалення.

Суддя І.П. Шинкаренко