Справа № 380/10487/24
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2024-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2024 рокусправа № 380/10487/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. у письмовому провадженні розглянув адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення.

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090), в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати наказ №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 10.05.2024.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначила таке.

Позивачка, ОСОБА_1 , станом на день звернення із позовною заявою займала посаду старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області.

Наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» оголошено догану ОСОБА_1 - старшому державному інспектору Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Львівській області, за здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок», в режимі перегляду інформації в період: 06.11.2023, 07.02.2024 стосовно близької особи, сина - ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ): 06.11.2023 та 07.02.2024 (всього 22 записи) та усупереч пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів» ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушила низку вимог правових актів.

Позивачка не погоджується із наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, оскільки вважає, що 13.06.2022 та в липні 2022 вона повідомила про наявність потенційного конфлікту інтересів, який полягав в тому, що її син, ОСОБА_2 , перебуває на податковому обліку як ФОП у Кам`янка-Бузькій ДПІ.

Також позивачка наголосила, що під час виконання своїх посадових обов`язків, через некоректну роботу АІС ПБ відкрилася підсистема (перегляд) ІКС ПБ «Облік платежів» ФОП ОСОБА_2 , після чого ОСОБА_1 закрила цю систему.

Позивачка вважає, що вона не вчиняла жодних умисних протиправних дій. Відповідальність за некоректну роботу системі АІС ПБ вона не несе.

Крім того, позивачка заявила, що самостійно не завантажувала інформації стосовно близької особи, розгляду справ, підготовку чи прийняття рішень, що стосуються ОСОБА_2 . Вважає, що її дії не вплинули на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій стосовно ОСОБА_2 під час виконання нею посадових обов`язків.

Позивачка зазначила, що за час роботи на державній службі, у неї не було жодного дисциплінарного стягнення.

Позивачка також подала до суду відповідь на відзив, у якому наголосила, що відповідач не аргументував належним чином, у чому саме полягав нібито вчинений позивачкою дисциплінарний проступок, за який на неї було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Також позивачка зазначила, що на низці документів, долучених до відзиву, виявила невідповідність своїх підписів.

Позивачка у відповіді на відзив звертає увагу на те, що зазначені в оскаржуваному наказі 22 записи про перегляд нею інформації не відповідають дійсності, оскільки згідно з інформацією з витягів зі журналу Перегляду користувачів ГУ ДПС у Львівській області інформації в підсистемах ІКС «Податковий блок» по запитуваних платниках за період з 01.10.2023 по 01.03.2024 та журналу безпеки, які знаходяться в матеріалах дисциплінарної справи зазначено 11 записів перегляду, а саме 9 записів 06.11.2023, 2 записи - 07.02.2024.

Позивачка вважає, що в її діях відсутній склад дисциплінарного проступку, що також непрямо підтверджується і тим, що працівниками УСР у Львівській області ДСР Національної поліції України розглянуто матеріали, щодо можливого порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» посадовими особами Головного управління ДПС у Львівській області при перегляді інформації в ІКС «Податковий блок» відносного своїх близьких осіб; зібраними матеріалами ознак адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 та ч. 1 ст. 172-8 КУпАП в діях ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_1 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 не встановлено.

Просить позов задовольнити.

Ухвалою від 06.06.2024 суд постановив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі; справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Суд також витребував у Головного управління ДПС у Львівській області належним чином засвідчені копії матеріалів дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 та інших матеріалів, за наявності, що передували винесенню оскаржуваного наказу №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 10.05.2024 та Положення про Червоноградський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного Управління ДПС у Львівській області, - для встановлення обставин справи.

Цю вимогу ухвали суду відповідач виконав.

Відповідач також подав до суду відзив на позовну заяву, у якому проти позову заперечив та зазначив таке.

Позивачка обізнана з вимогами законодавства в сфері захисту інформації та антикорупційного законодавства.

Також позивачка ознайомлена з вимогами наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 19.07.2022 № 243 «Про врегулювання конфлікту інтересів», згідно з яким до неї застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді - усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у його прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Однак, незважаючи на це, ОСОБА_1 здійснювала моніторинг інформації в ІКС «Податковий блок», в режимі перегляду в Системі співставлення та Єдиному вікні подання електронної звітності стосовно своїх близьких осіб, а саме стосовно свого сина ОСОБА_2 , чим порушила норми законодавства, що стало підставою для застосування щодо позивачки заходів дисциплінарної відповідальності.

Відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначив, що якщо позивачка вважає, що на вказаних нею документах проставлено не її підпис, вона могла звернутися про проведення експертизи. Водночас невідповідність підпису позивачки, як вона вважає, не спростовує вчинення нею дисциплінарного проступку.

Стосовно тверджень позивачки, що відповідач порушив строк подання відзиву, то таке відбулося внаслідок поважних причин.

Просить у задоволенні позову відмовити.

Суд встановив таке.

Позивачка, ОСОБА_1 , станом на день звернення із позовною заявою позивачка займала посаду старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області.

Наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» оголошено догану ОСОБА_1 - старшому державному інспектору Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Львівській області, за здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок», в режимі перегляду інформації в період: 06.11.2023, 07.02.2024 стосовно близької особи, сина - ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ): 06.11.2023 та 07.02.2024 (всього 22 записи) та усупереч пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів» ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника про вчинення таких дій, чим порушила вимоги:

Розділу 6 «Умови служби» посадової інструкції старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області;

підпункту 2.2.28.1 розділу 2 положення про Червоноградський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області , затв. в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області, яким керувалася ОСОБА_1 у своїй діяльності;

пункту 5.1 Правил етичної поведінки в органах ДПС, затв. наказом ДПС України від 02.09.2019 №52;

пункту 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 №158 зі змінами;

ч.1 ст.38 Закону України «Про запобігання корупції»;

пункту 7.2 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216;

пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів»;

пунктів 1,2,7,8 ч.1 ст.8, п.1 ч.1 ст.62 Закону України «Про державну службу».

Наказом ГУ ДПС у Львівській області від 28.03.2024 №32-дп порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 .

Підставою прийняття оскаржуваного наказу від 10.05.2024 №19-дс стало подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Львівській області від 01.05.2024 №933/13-01-14-11.

Повідомленням від 01.05.2024 позивачку проінформовано про внесення подання керівнику ГУ ДПС у Львівській області та запропоновано ОСОБА_1 надати письмове пояснення.

ОСОБА_1 надала письмове пояснення від 07.05.2024, в якому заперечила вчинення нею дисциплінарного проступку, а саме зазначила, що 13.06.2022 та в липні 2022 вона повідомила про наявність потенційного конфлікту інтересів, який полягав в тому, що її син, ОСОБА_2 , перебуває на податковому обліку як ФОП у Кам`янка-Бузькій ДПІ. При виконанні ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків через некоректну роботу АІС ПБ відкрилася підсистема (перегляд) ІКС ПБ «Облік платежів» ФОП ОСОБА_2 , після чого ОСОБА_1 закрила цю систему. Також ОСОБА_1 пояснила, що вона не вчиняла жодних дій, пояснити некоректу роботу у системі ФІС ПБ не може. Також ОСОБА_1 заявила, що самостійно не завантажувала інформації стосовно близької особи, розгляду справ, підготовку чи прийняття рішень, що стосуються ОСОБА_2 . Вважає, що її дії не вплинули на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій стосовно ОСОБА_2 під час виконання нею посадових обов`язків.Позивач вважає зазначений наказ протиправним, таким, що порушуює його права у сфері проходження публічної служби, що спонукало його звернутися до суду з позовом.

Підставою для порушення дисциплінарного провадження стали результати перевірки, проведеної відповідно до наказу Головного управління ДПС у Львівській області від 26.02.2024 № 106, з питань викладених у листі Департаменту з питань запобігання та виявлення корупції ДПС України від 19.02.2024 № 4287/7/99-00-14-02-07 (вх. ГУ від 19.02.2024 № 780/8).

До відповідного листа долучено витяги з Журналу безпеки, у якому містяться відомості про моніторинг старшим державним інспектором Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 інформації в ІКС «Податковий блок» в режимі перегляду інформації в період: 06.11.2023, 07.02.2024 стосовно ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ), а саме:

06.11.2023 та 07.02.2024 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_3 , тип операції: в підсистемі Облік платежів, режим: «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 11 записів;

06.11.2023 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_2 , тип операції: в підсистемі Облік платежів, режим: «Облік платежів. Перегляд та друк ІКП» - 9 записів;

07.02.2024 стосовно суб`єкта за РНОКПП НОМЕР_2 , тип операції: в підсистемі «Подана звітність» - 2 записи.

Згідно з даними ІКС «Податковий блок»: РНОКПП НОМЕР_2 присвоєно ОСОБА_2 .

Згідно з наявними в Головному управлінні ДПС у Львівській області відомостями ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ) підприємець, є близькою особою - сином ОСОБА_1 і знаходиться на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Львівській області.

За повідомленням ОСОБА_1 , відповідно до вимог статей 28, 29, 30 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції», наказом Головного управління ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді - усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у її прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 ).

За результатами опрацювання отриманих документів дисциплінарною комісією встановлено, що в період з 06.11.2023 до 07.02.2024 включно, при виконанні своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 керувалась, зокрема, посадовою інструкцією та положенням про відділ.

У поясненнях від 02.04.2024 ОСОБА_1 повідомила таке. |

«(...) До моїх посадових обов`язків відноситься зокрема адміністрування податків і зборів з фізичних осіб, закріплених за Червоноградським відділом податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок.

Згідно зі ст. 63 ПКУ облік платників у контролюючих органах ведеться за податковими номерами (РНОКПП).

Із Законом України «Про запобігання корупції» - я ознайомлена.

З метою уникнення конфлікту інтересів та відповідно до ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», мною подано 13.06.2022 року і в липні 2022 року повідомлення про наявність потенційного конфлікту інтересів, який полягав у тому, що мій син ОСОБА_2 перебуває на податковому обліку як ФОП в Кам`янко-Бузькому районі.

При проведенні камеральних перевірок з метою встановлення правильності відображення показників в інтегрованій картці платника податків (ІКП) ІКС «Податковий блок», я вношу РНОКПП особи ФОПа, який складається з десяти цифр. В такій ситуації, з невідомих мені причин, через збій системи (некоректну роботу) ІКС «Податковий блок» відкрилась ІКП ФОП ОСОБА_2 після чого я її закрила. РНОКПП сина, я не знаю напам`ять.

Щодо поставлених мені питань повідомляю, що я не вчиняла жодних дій, відповідно не можу пояснити збої у системі ІКС «Податковий блок».

Таким чином дій або прийняття рішень відносно сина, що вплинули на об єктивність та неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій під час виконання службових повноважень мною не вчинялись.

Інформацію із ІКС «Податковий блок» я не копіювала, не передавала, не використовувала в інший спосіб».

Так, як видно з означеного подання, дисциплінарна комісія виснувала, що ОСОБА_1 письмово не повідомила безпосереднього керівника чи керівництво ГУ ДПС у Львівській області про вчинення дій - здійснення перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Надаючи оцінку обставинам у цій справі, суд зазначає таке.

Спеціальним законом, що регулює відносини, які виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон України "Про державну службу" від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII, у редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 1 Закону № 889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Відповідно до ч.1 ст. 64 Закону № 889-VІІІ за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно з ч.1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з ч. 2 цієї ж статті дисциплінарними проступками, зокрема є: 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч.1 ст. 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

За змістом ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно з ч.1 ст 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Частиною 1 ст. 73 Закону №889-VIII передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Частиною 2 ст. 73 Закону №889-VIII визначено, що дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Приписами ст. 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначає Порядок здійснення дисциплінарного провадження, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Згідно із пунктом 2 Порядку №1039 процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Вказана процедура є обов`язковою, а вказаний у ній перелік є обов`язковим та не підлягає розширеному тлумаченню.

Пунктом 13 Порядку №1093 передбачено, що дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.

Згідно із пунктом 24 Порядку №1039 з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Пунктом 33 Порядку №1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

З урахуванням зазначених правових норм, суд висновує, що для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами спеціального законодавства про працю, які регламентовані зокрема Законом №889-VII, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень роботодавця, уповноваженої ним адміністрації.

Подібні за своїм змістом правові висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 16 березня 2021 року у справі №140/2819/19, від 26 січня 2021 року у справі №420/2949/19, від 04 вересня 2020 року у справі №826/6165/17 тощо.

Водночас у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2021 у справі №140/2819/19, суд дійшов висновку, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом №889-VIII та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Спірні правовідносини у цій справі стосуються правомірності висновків відповідача щодо вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами.

Суд встановив, що у спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення у вигляді догани до позивачки було застосовано за порушення нею Розділу 6 «Умови служби» посадової інструкції старшого державного інспектора Червоноградського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_1 , затвердженої в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області;

підпункту 2.2.28.1 розділу 2 Положення про Червоноградський відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Львівській області , затв. в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області, яким керувалася ОСОБА_1 у своїй діяльності, відповідно до якого передбачено використання інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов язків відділом;

пункту 5.1 Правил етичної поведінки в органах ДПС, затв. наказом ДПС України від 02.09.2019 №52, відповідно до якого працівники повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

пункту 1 розділу IV Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 05.08.2016 №158 зі змінами, відповідно до якого державний службовець та посадова особа місцевого самоврядування повинні використовувати своє службове становище, ресурси держави та територіальної громади (рухоме та нерухоме майно, кошти, службову інформацію, технології, інтелектуальну власність, робочий час, репутацію тощо) виключно для виконання своїх посадових обов`язків і доручень керівників, наданих на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України;

ч.1 ст.38 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до якої особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобов`язані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими;

пункту 7.2 Порядку доступу до інформації в інформаційних, електронних, комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах ДПС України, затвердженого наказом ДПС України від 15.05.2020 №216, відповідно до якого користувач зобов`язаний використовувати інформацію виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом ДПС;

пункту 2 наказу ГУ ДПС у Львівській області від 19.07.2022 №243 «Про врегулювання конфлікту інтересів», яким застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів у вигляді - усунення від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішення чи участь у її прийнятті, що стосуватимуться ОСОБА_2 );

пунктів 1,2,7,8 ч.1 ст.8, п.1 ч.1 ст.62 Закону України «Про державну службу» за змістом яких державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України (ч.1 ст.8); державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця (п.1 ч.1 ст.62).

Як видно із наведених норм, які, як вважає відповідач, порушила позивачка, то в обов`язки позивачки, серед іншого, входило використання інформації, отриманої під час виконання своїх посадових обов`язків виключно в цілях, передбачених посадовою інструкцією або іншими організаційно-розпорядчим документом ДПС, використання інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС для отримання інформації, необхідної для виконання функціональних обов язків відділом у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України (…).

Слід зазначити, що відповідно до пояснень позивачки, у своїй професійній службовій діяльності, позивачка підключена до інформаційного ресурсу ДПС України і є користувачем підсистеми АІС «Податковий блок».

Як видно з оскаржуваного наказу про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, то в ньому не зазначено наслідків дій позивачки, пов`язаних із здійсненням перегляду інформації в ІКС «Податковий блок» стосовно близької особи - ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ).

Суд наголошує, що перегляд позивачкою інформації стосовно ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), який є її сином, не спричинив жодних негативних наслідків. Самим же відповідачем у поданні дисциплінарної комісії не зазначено, що виявлені недоліки та порушення призвели до тяжких наслідків.

Крім того, відповідач, вважаючи, що позивачка порушила низку норм нормативно-правових актів, які встановлюють обов`язки позивачки як посадової особи, зазначив лише, що позивачка «переглядала» інформацію стосовно ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ), який є її сином, однак про «використання» відповідної інформації, що власне і становило би недотримання передбачених посадових обов`язків і в результаті могло б спричинити негативні наслідки, як це визначено означеними вище нормами, - відповідач висновків не зробив. Зазначене зумовлює висновок суду про необґрунтованість висновків відповідача при складенні оскаржуваного наказу.

Крім того, суд також наголошує, що позивачка у своїх поясненнях від 02.04.2024 зазначала, що доступ до податкової інформації стосовно ОСОБА_2 стався через некоректну роботу підсистеми АІС «Податковий блок».

Однак, з матеріалів дисциплінарної справи, не видно, що відповідач оцінював чи досліджував вказану позивачкою обставину. Така бездіяльність відповідача при дослідженні обставин дисциплінарної справи нівелює право працівника подавати письмові пояснення, що дає підстави для висновку про те, що притягуючи позивачку до дисциплінарної відповідальності відповідач не урахував усіх обставин, що стосуються виконання посадових обов`язків позивачкою.

З урахуванням викладеного, суд висновує, що матеріалами дисциплінарної справи щодо позивачки не підтверджено наявність у її діях усіх складових дисциплінарного проступку: протиправних дій (бездіяльності) позивачки у зв`язку з неналежним виконанням покладених на неї посадових обов`язків; вини позивачки. Не враховано ступінь тяжкості, наявність шкоди, заподіяною позивачкою. Недоведеність цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку, а відтак і підстави для дисциплінарної відповідальності.

Стосовно аргументів позивачки про невідповідність її підписів на документах, що додані відповідачем до відзиву, то суд такі відхиляє, оскільки сумніви позивачки ґрунтуються на її суб`єктивному сприйнятті, а означені позивачкою документи не містять інформації, щодо предмета доказування у цій справі.

Ухвалюючи рішення у цій справі, суд звертає увагу на пункт 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, у якому суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Отже, у рішеннях ЄСПЛ склалася стала практика, відповідно до якої рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто вмотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що оскаржуваний у цій справі наказ Головного управління ДПС у Львівській області №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 10.05.2024 є протиправним, а тому підлягає скасуванню судом.

З огляду на таке позов підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ст.139 КАС України судовий збір на суму 1211,20 підлягає стягненню на користь позивача з бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в :

адміністративний позов ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул. Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090) про визнання протиправним та скасування рішення, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Львівській області від 10.05.2024 №19-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул. Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090), з бюджетних асигнувань, на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) сплачений нею судовий збір на суму 1211 (одна тисяча двісті одинадцять)грн. 20коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Лунь З.І.