Справа № 280/5884/24
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань призначення колегіального розгляду справи

29 липня 2024 року Справа № 280/5884/24
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мінаєвої К.В., розглянувши заяву представника Запорізької міської ради про призначення колегіального розгляду справи

за позовом ОСОБА_1

до Запорізької міської ради

про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на посаді, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Запорізької міської ради (далі - відповідач), у якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати рішення Запорізької міської ради від 20.05.2024 №58 «Про дострокове припинення повноважень та звільнення заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради»;

поновити ОСОБА_1 на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради з 20.05.2024;

стягнути з Запорізької міської ради на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 21.05.2024 по час постановлення рішення, з утриманням з цієї суми передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті.

Ухвалою від 01.07.2024 суд відкрив провадження у цій справі, призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін.

Ухвалою від 29.07.2024 суд суд вирішив розгляд адміністративної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання по справі на 08.08.2024.

22.07.2024 судом отримано заяву відповідача (вх.№ 33945), у якому представник останнього, серед іншого, просить призначити колегіальний розгляд справи № 280/5884/24. Таке прохання обґрунтоване тим, що колегіальний розгляд справи сприятиме об`єктивному та неупередженому розгляду даної справи, укріплюватиме у сторін та суспільства довіру до прийнятого рішення по суті справи.

Розглядаючи зазначену заяву, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 32 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), всі адміністративні справи в суді першої інстанції, крім випадків, встановлених цим Кодексом, розглядаються і вирішуються суддею одноособово

За приписами частини першої, другої КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

Суд зауважує, що вказана справа не належить до справ, предметом оскарження якої є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму).

При цьому, будь-яку справу, що відноситься до юрисдикції суду першої інстанції, залежно від категорії і складності справи, може бути розглянуто колегіально у складі трьох суддів, крім справ, які розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження. Питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Наведена норма процесуального закону визначає право суду та не є безумовним його обов`язком.

Тобто, умовою для розгляду цієї справи у колегіальному складі має бути особлива складність справи та її категорія.

Особлива складність може полягати у великій кількості обставин у справі та складності їх правової кваліфікації, суперечливості та неясності законодавства, що регулює спірні відносини, в існуванні прямого чи непрямого тиску на суддю тощо. При цьому слід зазначити, що особлива складність справи - це суто оціночне поняття, тому визначення ступеня складності справи не може обмежуватися вичерпним переліком критеріїв і має визначатися судом самостійно, з урахуванням конкретних обставин справи, враховуючи, наприклад: предмет спору, кількісний склад учасників судового розгляду, обсяг необхідних для вирішення справи доказів, правові підстави позову, великий суспільний інтерес до справи та інше.

Відтак, посилання представника відповідача на складність справи не приймається судом до уваги, оскільки складність справи визначається судом, а не сторонами справи, з урахуванням сукупності обставин (важливості справи для сторін, об`єму зазначених аргументів та наданих доказів, необхідності вчинення процесуальних дій, витребування доказів, допиту свідків, проведення експертиз тощо). У даному випадку, враховуючи предмет спору, категорію справи, обсяг та характер доказів у справі, підстави для призначення колегіального розгляду справи відсутні.

Обґрунтовуючи свою заяву, представник відповідача також посилається на об`єктивність та неупередженість розгляду справи, що укріплюватиме у сторін та суспільства довіру до прийнятого рішення по суті справи.

Слід зауважити, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

За частиною першою, четвертою статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини.

Отже, саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору.

При цьому посилання представника відповідача на сприяння об`єктивному та неупередженому розгляду справи, укріплення у сторін та суспільства довіру до прийнятого рішення по суті не є підставою для призначення колегіального розгляду справи, оскільки збільшення кількості суддів жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, зважаючи на категорію та складність справи, судом не встановлено обґрунтованих підстав для призначення колегіального розгляду справи, у зв`язку з чим подана відповідачем заява задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 32, 33, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника Запорізької міської ради про призначення колегіального розгляду справи відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала виготовлена у повному обсязі та підписана 29.07.2024.

Суддя К.В.Мінаєва