Справа № 320/33320/24
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 липня 2024 року м. Київ Справа № 320/33320/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., отримавши та розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області , в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати податкове-повідомлення рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 19.10.2022 року № 1-1008, яким визначено податкове зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2022 податковий рік на суму 75 886,50 грн. (Сімдесят п`ять тисяч вісімсот вісімдесят шість гривень 50 копійок);

2. Визнати протиправним та скасувати податкове-повідомлення рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області від 19.10.2022 року № 1-1008, яким визначено податкове зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2022 податковий рік на суму 227 659,50 грн. (Двісті двадцять сім тисяч шістсот п`ятдесят дев`ять гривень 50 копійок).

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя зазначає, що загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Згідно із ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Зокрема, за ч. 4 ст. 122 КАС України вбачається, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Позивач в позовній заяві оскаржує податкові повідомленні-рішення Головного управління Державної податкової служби у Київській області № 1-1008 та № 1-1008 від 19.10.2022 якими визначено податкові зобов`язання зі сплати земельного податку з фізичних осіб за 2022 податковий рік на загальну суму 303 546,00 грн. Позивач сплатив вказану заборгованість 14.12.2022, що підтверджує платіжним дорученням № . Враховуючи той факт, що земельні ділянки, за які були нараховані відповідні суми податкових зобов`язань згідно з податкових повідомлень-рішень від 19.10.2022 року № 1-1008 та № 1-1008, розташовані у с. Нові Петрівці Вишгородського району Київської області, що було включено до Переліку територій, на яких велися активні бойові дії, а також керуючись положеннями підпункту 69.14 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України позивач звертався до Головного управління Державної податкової служби у Київській області електронним листом, який зареєстровано ДПС за № 59198 28.09.2023 та відповіді на даний лист не отримував. 12 квітня 2024 року повторно звернувся до Головного управління ДПС у Київській області листом від 09 квітня 2024 року з клопотанням скасувати (відкликати) вищезазначені податкові повідомлення-рішення, анулювати визначені у вищезазначених податкових повідомленнях-рішеннях грошові зобов`язання по земельному податку та зарахувати надмірно сплачені суми земельного податку з фізичних осіб в рахунок майбутніх платежів з цих податків. Однак, листом № 21704/6/10-36-24-10 від 10 травня 2024 року, позивачу було відмовлено. Не погоджуючись з даною відповіддю позивачем було подано скаргу до ДПС України від 24 травня 2024 року. Однак, рішенням ДПС України від 11 червня 2024 року № 17567/6/99-00-06-01-03-06 скаргу залишено без розгляду у зв`язку з пропущенням терміну оскарження ППР.

Позивач стверджує, що ним строк звернення до суду з оскарження податкових повідомлень-рішень від 19.10.2022 не пропущено, посилаючись на ч. 4 ст. 122 КАС України, хоча у визначений термін не скористався можливістю досудового порядку вирішення спору.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви окремо складеного клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом із доказами поважності причин його пропуску, у зв`язку з чим вказаний позов не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України.

Також, суддя зазначає, що позов не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, яка передбачає, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви надано докази сплати судового збору за подання даного позову до суду в сумі 2422,40.

Відповідно суд зазначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч. 2 ст. 132 КАС).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 Закону № 3674-VI - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Положеннями абз. 1 ч. 1 ст. 3 Закону №3674-VI визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Зокрема, Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, виходячи з предмету позовних вимог, заявлення позивачем до оскарження 2 податкових повідомлення-рішення на загальну суму 303 546 грн, вказаний недолік позовної заяви з урахуванням п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI щодо граничного розміру судового збору, позивач має усунути шляхом подання до суду документа про сплату недоплаченого судового збору в розмірі 613,06 грн.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

Указані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- окремо складеного обґрунтованого клопотання про визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду з позовом та поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та належні докази поважності причин його пропуску або ж надати докази, які свідчить про дотримання строку звернення до суду.

- оригіналу документу про сплату недоплаченого судового збору за звернення до суду у сумі 613,06 грн.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного Управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.