Справа № 640/6693/19
Суддя: Стародуб О.П.
Дата ухвалення: 2024-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2024 року

м. Київ

справа № 640/6693/19

адміністративне провадження № К/990/19734/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючий - Стародуб О.П.,

судді - Берназюк Я.О., Кравчук В.М.

розглянув в порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.08.2021 (суддя Погрібніченко І.М.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 (судді: Горяйнов А.М., Файдюк В.В., Чаку Є.В.)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Державного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича, за участю третіх осіб - Ради адвокатів міста Києва, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Недержавної комерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України», Міністерства юстиції України, Відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, про визнання протиправними та скасування реєстраційних дій, зобов`язання вчинити дії, -

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна О.В., в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію, що була вчинена 02.04.2019 державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» - Прошкіним О.В. щодо юридичної особи - Ради адвокатів міста Києва (код ЄДРПОУ - 38517528), що полягала у зміні відомостей щодо керівника Ради адвокатів міста Києва (на ОСОБА_2 - керівник, ОСОБА_3 - підписант);

- визнати протиправною та скасувати реєстраційну дію, що була вчинена 02 квітня 2019 року державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» - Прошкіним Олександром Васильовичем щодо юридичної особи - Ради адвокатів міста Києва (код ЄДРПОУ - 38517528), що полягала у зміні місцезнаходження юридичної особи (на 04050, м. Київ, Шевченківський район, вул. Білоруська, будинок 30);

- зобов`язати державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» - Прошкіна Олександра Васильовича або іншого суб`єкта державної реєстрації, визначених Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», що мають доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, відновити відомості щодо Ради адвокатів міста Києва (код ЄДРПОУ -38517528) в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що містилися там до вчинення державним реєстратором КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» - Прошкіним Олександром Васильовичем, протиправних реєстраційних дій, а саме, відновити наступну інформацію:

Місцезнаходження юридичної особи: 04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, будинок 3, 2 поверх, кабінет №209;

Прізвище, ім`я та по батькові осіб, які мають право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, та наявність обмежень щодо представництва від імені юридичної особи або фізичної особи- підприємця: ОСОБА_1 (представляє засновника перед суб`єктами державної реєстрації при проведенні державної реєстрації змін до відомостей за дорученням голови Національної асоціації адвокатів України) - керівник.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДАМИ ПОПЕРЕДНІХ ІНСТАНЦІЙ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що згідно з витягом із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 02.04.2019 № , сформованим станом на 02.04.2019, у розділі «Дані про реєстраційні дії» зазначено, що 22.10.2016 Державним реєстратором Прошкіним О.В. проведено реєстраційні дії по зміні керівника Ради адвокатів міста Києва та зміни адреси місцезнаходження Ради адвокатів міста Києва.

Згідно з листом Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації від 15.05.2019 № 104-45(з)-1763 відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо Ради адвокатів міста Києва () 02.04.2019 державним реєстратором Прошкіним О.В. проведені наступні реєстраційні дії:

1) архівна дія «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» (дата 22.10.2016) № 3044323 на підставі поданих ОСОБА_2 документів: реєстраційної картки на внесення змін до відомостей про юридичну особу; рішення уповноваженого органу управління про зміну керівника, або осіб, що обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності; квитанції;

2) «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах» № 1044323 на підставі поданих ОСОБА_2 документів: реєстраційної картки на внесення змін до відомостей про юридичну особу; рішення уповноваженого органу управління про зміну керівника, або осіб, що обираються (призначаються) до органу управління юридичної особи, або осіб, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності; квитанції;

3) «Скасування реєстраційної дії (для виправлення помилок)» № 2044323, заявник - державний реєстратор, подані документи - заява.

Також зазначеним листом повідомлено, що електронні копії документів, які надавались для проведення вказаних реєстраційних дій, відсутні.

Не погоджуючись із діями державного реєстратора КП «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна О.В., позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що відповідач здійснив реєстраційні дії з порушенням норм Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», а саме: не отримував жодних реєстраційних документів від будь - якого заявника для вчинення реєстраційних дій; не перевірив вимоги Положення про Раду адвокатів міста Києва та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; не отримав доручення Голови Національної асоціації адвокатів України на ім`я керівника Ради адвокатів міста Києва для вчинення реєстраційних дій; не отримав рішення засновника про внесення змін до пункту 4.1.2 Положення про Раду адвокатів міста Києва щодо місцезнаходження Ради адвокатів міста Києва; не отримав протоколу Конференції адвокатів міста Києва про зміну керівника (Голови) Ради адвокатів міста Києва.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕНЬ СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 26.08.2021 у задоволенні позову відмовив.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, виходив з того, що спірні реєстраційні дії, якими Державним реєстратором Прошкіним О.В. внесено зміни до відомостей про юридичну особу - Раду адвокатів міста Києва, що не пов`язані зі змінами в установчих документах в частині зміни керівника юридичної особи, підписанта та її місцезнаходження (реєстраційний запис №3044323), втратили свою чинність станом на час ухвалення рішення у даній справі, та не впливають на права та обов`язки позивача у спірних правовідносинах. Суд не вбачав порушеного права позивача.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 апеляційні скарги ОСОБА_1 та Ради адвокатів міста Києва задоволено частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.08.2021 скасовано.

Провадження у справі закрито.

Закриваючи провадження у справі на підставі пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України, суд апеляційної інстанції виходив з того, що позивач неправильно визначив суд, до юрисдикції якого належить розгляд і вирішення цього спору.

Також суд апеляційної інстанції покликався на те, що позивач хоч і вказує на вчинення оскаржуваних реєстраційних дій з порушенням вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», проте адміністративний позов спрямований не на забезпечення дотримання публічно-правового порядку проведення державної реєстрації, а на захист права позивача на участь в управлінні Радою адвокатів міста Києва.

Покликаючись на те, що оскаржувані реєстраційні дії були вчинені за зверненням ОСОБА_2 , а не позивача у справі, на практику Верховного Суду, викладену в постановах від 06.03.2019 у справі №825/1475/16, від 06.11.2019 у справі №826/16500/17, від 18.05.2022 у справі №802/564/17-а, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що розгляд цієї справи належить до юрисдикції Господарського суду міста Києва.

Також суд апеляційної інстанції виходив з того, що зміст заявлених у цій справі позовних вимог та доводи, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, свідчать про наявність між ними спору, що виник стосовно діяльності та управління юридичною особою - Радою адвокатів міста Києва.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА КАСАЦІЙНУ СКАРГУ, ТА ІНШИХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

З рішеннями судів попередніх інстанцій не погодився позивач, подав касаційну скаргу.

В обґрунтування касаційної скарги покликається на неправильне застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Покликається на те, що у цій справі відсутній спір про право щодо діяльності та управління Радою адвокатів міста Києва. На думку скаржника, дослідженню підлягають виключно владні управлінські рішення та дії державного реєстратора, який в межах спірних відносин діє як суб`єкт владних повноважень.

Також позивач покликається на те, що суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №820/2675/17, від 04.04.2018 у справі №817/567/16, від 04.04.2018 у справі №826/9928/15, від 10.04.2018 у справі №808/8972/15.

Позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення його позовних вимог.

Треті особи Міністерство юстиції України та ОСОБА_2 у відзивах на касаційну скаргу позивача просили у її задоволенні відмовити та постанову суду апеляційної інстанції залишити без змін.

Треті особи: Рада адвокатів міста Києва, ОСОБА_3 , Недержавна комерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України», Відділ з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, згідно рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення отримали копію ухвали про відкриття касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами, однак не скористались правом подачі відзиву на касаційну скаргу.

Відповідачу копія ухвали про відкриття касаційного провадження разом з копією касаційної скарги та доданими до неї матеріалами направлялась на адресу, зазначену в касаційній скарзі (вул. Електриків, буд. 16-Г, м.Київ, 04071), та згідно довідки відділення поштового зв`язку поштове відправлення повернуто з причин відсутності адресата за вказаною адресою.

ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, орган військового управління, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно із частиною другою статті 4 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на всі публічно-правові спори, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правові позиції щодо правил віднесення спорів до адміністративної юрисдикції.

Зокрема, у постановах від 21.11.2018 у справі №520/13190/17, від 27.11.2018 у справі №820/3534/17, від 19.02.2020 у справі №1340/3580/18 та інших Велика Палата дійшла наступних висновків:

«До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.».

Натомість до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній, відповідно, зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №914/2006/17).

Крім того, у постанові від 04.09.2018 у справі №904/5857/17 Велика Палата Верховного Суду дійшла наступних висновків:

«…Спір між учасниками юридичної особи або спір учасників юридичної особи з цією юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР є корпоративним спором і підлягає вирішенню за правилами господарського судочинства.

Вимога про визнання неправомірними дій державного реєстратора з внесення в ЄДР відомостей, щодо достовірності яких виник корпоративний спір, має похідний характер від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту у ефективний спосіб…».

Зважаючи на те, що саме Велика Палата Верховного Суду є судом, уповноваженим вирішувати юрисдикційні спори, колегія суддів не має підстав не враховувати запропонований підхід під час вирішення цієї справи.

Крім того, схожих висновків дійшов Верховний Суд у справах №816/4679/15 (постанова від 24.12.2019), №640/20032/18 (постанова від 06.02.2020), №802/4042/15 (постанова від 17.02.2021), №802/564/17-а (постанова від 18.05.2022).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Відповідно до пункту 13 цієї статті господарські суди розглядають вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, визнання недійсними актів, що порушують права на майно (майнові права), якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав чи спору, що виник з корпоративних відносин, якщо цей спір підлягає розгляду в господарському суді і переданий на його розгляд разом з такими вимогами.

У справі що розглядається, спір виник щодо неправомірних, на думку позивача, як керівника Ради адвокатів міста Києва, дій державного реєстратора щодо проведення реєстраційних дій щодо зміни керівника Ради адвокатів міста Києва та зміни адреси місцезнаходження Ради адвокатів міста Києва.

Як встановлено судами попередніх інстанцій, оскаржувані реєстраційні дії були проведені державним реєстратором на підставі документів, поданих ОСОБА_2 .

Позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій.

Такі фактичні обставини справи та доводи, якими позивач обґрунтовує свої вимоги вказують на наявність між ним та третьою особою Радою адвокатів міста Києва в особі її керівника ОСОБА_2 () корпоративного спору, похідним від якого є спір щодо правомірності реєстраційних дій відповідних корпоративних прав, що виключає можливість розгляду такого спору за правилами адміністративного судочинства.

Та обставина, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, не змінює правову природу спірних правовідносин і не робить цей спір публічно-правовим.

За таких обставин, суд апеляційної обґрунтовано дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі з підстав, передбаченої частиною 1 частини 1 статті 238 КАС України.

Аналогічних висновків при вирішенні питання юрисдикції між тими самими сторонами дійшов Верховний Суд у постанові від 15.09.2022 у справі №826/8513/17.

Також зазначені висновки відповідають висновкам Великої Палати Верховного Суду у постановах від 06.11.2019 у справі №826/16500/17 та від 23.10.2019 у справі №819/2895/14-а.

Покликання позивача на постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.06.2018 у справі № 820/2675/17, від 04.04.2018 у справі №817/567/16, від 04.04.2018 у справі №826/9928/15, від 10.04.2018 у справі №808/8972/15 є безпідставним, оскільки Велика Палата Верховного Суду у постановах від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 та від 09.10.2019 у справі № 2340/3219/18 відступила від раніше сформованих висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах.

За правилами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 4-7 частини третьої статті 353, абзацом другим частини першої статті 354 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається.

Відповідно до частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, оскільки при ухваленні судового рішення суд апеляційної інстанції правильно застосував норми матеріального права, не допустив порушень норм процесуального права, тому суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без задоволення, а судового рішення суду апеляційної інстанцій - без змін.

Оскільки рішення суду першої інстанції скасовано постановою суду апеляційної інстанції таке рішення не є предметом касаційного перегляду.

Керуючись статтями 345, 349, 350, 356, 359 КАС України,

п о с т а н о в и в :

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2022 у справі №640/6693/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

О.П. Стародуб

Я.О. Берназюк

В.М. Кравчук