Справа № 610/1050/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2024-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 липня 2024 р. Справа № 610/1050/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 31.05.2024 року по справі № 610/1050/24 за позовом ОСОБА_1 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області , Інспектора СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Устиченка Сергія Валерійовича , Поліцейського СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Резніка Андрія Івановича , Головного управління Національної поліції в Харківській області

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Балаклійського районного суду Харківської області від 31.05.2024 відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області, Інспектора СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Устиченка Сергія Валерійовича, Поліцейського СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Резніка Андрія Івановича, Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та відшкодування моральної шкоди.

На зазначене рішення ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 17.07.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 31.05.2024 року по справі № 610/1050/24 залишено без руху. Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, шляхом надання (направлення) до Другого апеляційного адміністративного суду клопотання (заяви) про поновлення строку на апеляційне оскарження з вказанням поважних причин пропуску строку. Роз`яснено ОСОБА_1 , що відповідно до п. 4 ч. 1 та ч. 3 ст. 299 КАС України, у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження буде вирішено протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Згідно довідки про доставку електронного листа в підсистемі "Електронний суд", копію ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху позивач, з урахуванням абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 18.07.2024.

На виконання вимог ухвали суду від 17.07.2024, від позивача 26.07.2024 р. (через підсистему «Електронний суд») надійшло клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження. В обґрунтування заявленого клопотання позивач посилається нате, що рішення Балаклійського районного суду Харківської області ухвалене 31.05.2024, а повний текст судового рішення складений 06.06.2024. Згідно довідки про доставку електронного листа в підсистемі "Електронний суд", копію рішення суду першої інстанції позивач, з урахуванням абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 07.06.2024. Вказує, що оскільки він отримав повний текст рішення 07.06.2024 року, лише після цього зміг підготувати свої аргументи для апеляційної скарги. Також вказує, що беручи до уваги норми Конституції України, а також враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, спрямовану на ефективний доступ особи до суду для захисту її порушеного права, з метою недопущення обмеження права позивача на судовий захист, вважаю, що причини пропуску строку звернення Позивача до Другого адміністративного суду з апеляційною скаргою є поважними, а тому, пропущений процесуальний строк звернення до суду необхідно поновити.

Надаючи оцінку доводам позивача щодо наявності підстав для поновлення строку апеляційного оскарження, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи судом встановлено, що предметом спору є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Приписами ст. 286 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Положеннями ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Водночас, указаною статтею не обмежено повноваження суду апеляційної інстанції щодо поновлення строку на апеляційне оскарження в порядку частини третьої статті 295 КАС України, та, на відміну від правил, установлених статтею 270 КАС України, передбачений статтею 286 цього Кодексу строк на апеляційне оскарження не є преклюзивним.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Матеріали справи свідчать, що рішення Балаклійського районного суду Харківської області ухвалене 31.05.2024, а повний текст судового рішення складений 06.06.2024. Згідно довідки про доставку електронного листа в підсистемі "Електронний суд", копію рішення суду першої інстанції позивач, з урахуванням абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 07.06.2024 р.

Обставини щодо дати отримання копії судового рішення саме 07.06.2024 р. позивачем не заперечуються та підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

Апеляційна скарга подана до суду через підсистему "Електронний суд" 01.07.2024, тобто вже після закінчення встановленого процесуальним законом десятиденного строку на її подання.

В наданому до суду клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження, позивач, окрім посилання на приписи Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику ЄСПЛ, рішення Конституційного Суду України та приписів ст. 55 Конституції України, не наводить жодних обставин, які об`єктивно перешкоджали йому у реалізації права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у встановлені процесуальним законодавством строки.

Колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою, тощо.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Обмеження строку на апеляційне оскарження не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії, справа Креуз проти Польщі).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

В постанові Верховного Суду від 23 травня 2024 року у справі справа № 235/7704/21 (адміністративне провадження № К/990/6807/24), суд касаційної інстанції зазначив, що попри те, що конституційне право особи на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

У рішенні ЄСПЛ від 04 жовтня 2001 року в справі «Тойшлер проти Германії» наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain; заява №11681/85), Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Сторони у справі зобов`язані проявляти зацікавленість процесом її розгляду.

Крім того, Верховний Суд неодноразово вказував на те, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, і після закінчення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їхнього дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Враховуючи наведені вище обставини, а також те, що позивач не навів жодних підстав, які пов`язані з об`єктивними перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла до висновку, що позивачем строк апеляційного оскарження пропущений не з поважних причин.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення у цій справі, обґрунтувань та доказів щодо поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження не надано, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Балаклійського районного суду Харківської області від 31.05.2024 по справі № 610/1050/24 за позовом ОСОБА_1 до ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області , Інспектора СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Устиченка Сергія Валерійовича , Поліцейського СРПП ВП № 1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області Резніка Андрія Івановича , Головного управління Національної поліції в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та відшкодування моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді В.В. Катунов І.М. Ральченко