Справа № 380/16077/24
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2024-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2024 рокусправа № 380/16077/24
м.Львів, вул. Чоловського, буд. 2

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Лунь З.І. перевірила матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» (місцезнаходження: 79040, м.Львів, вул. Данила Апостола, буд. 16, літ. Х-1, ) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35, код ЄДРПОУ 43968090), Державної податкової служби України (місцезнаходження: 04053, м.Київ, Львівська пл., 8, ), в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме:

№10490696/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкової накладної № 15569 від 21.12.2023;

№10472789/44676394 від 30.01.2024 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстр податкових накладних податкової накладної № 15570 від 21.12.2023:

№ 10510818/44676394 від 06.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі

податкових накладних податкової накладної № 15561 від 21.12.2023 р.;

№10511590/44676394 від 06.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкової накладної №15568 від 21.12.2023

№10490692/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкової накладної № 14095 від 22.11.2023;

№10490691/44676394 від 01.02.2024 про відмову в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14127 від 23.11.2023 р.;

№10490693/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14146 від 23.11.2024;

№10490694/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14147 від 23.11.2024,

№10490698/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14158 від 23.11.2024;

№10490697/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14152 від 23.11.2024;

№10490695/44676394 від 01.02.2024 про відмову у реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної № 14156 від 23.11.2024;

-зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі

податкових накладних податкові накладні датою їх фактичного подання на

реєстрацію, а саме:

податкову накладну № 15569 від 21.12.2023;

податкову накладну № 15570 від 21.12.2023;

податкову накладну № 15561 від 21.12.2023;

податкову накладну № 15568 від 21.12.2023;

податкову накладну № 14095 від 22.11.2023;

податкову накладну № 14127 від 23.11.2023;

податкову накладну № 14146 від 23.11.2024;

податкову накладну № 14147 від 23.11.2024;

податкову накладну № 14158 від 23.11.2024;

податкову накладну № 14152 від 23.11.2024;

податкову накладну № 14156 від 23.11.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі, суд зазначає таке.

Так, за загальним правилом ч.1 ст.55 Кодексу адміністративного судочинства України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Частиною 1 ст.57 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч.3 ст.26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», повноваження адвоката як представника в адміністративному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Слід зазначити, що представництво в суді це процесуальна діяльність представника, яка здійснюється в межах наявних у нього повноважень від імені та в інтересах сторін та інших експонованих осіб.

Відповідно до ч.4 ст.59 Кодексу адміністративного судочинства України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Крім того, ст.59 Кодексу адміністративного судочинства України (ч.ч.5, 6) встановлено, що відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

З системного аналізу вище окреслених законодавчих положень, вбачається, що на підтвердження повноважень представника має бути подано оригінал документа на підтвердження повноважень представника або ж його копія, засвідчена у визначеному законом порядку. Адже додані докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд.

Тобто єдиною підставою для підтвердження у представника обсягу повноважень, наданих йому довірителем є належним чином оформлені документи із спеціальним визначенням кола повноважень, які має здійснювати представник від імені довірителя.

Згідно зі ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.

Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Згідно з приписами ч.4 ст.26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до п.4 «Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 року №36, зі змінами і доповненнями (далі Положення №36), яке застосовується до ордерів, виготовлених у паперовій формі, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Згідно з п.14 Положення №36 ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги останній, або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Аналогічні норми містяться у Положенні про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженому Рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 року №41, яке застосовується до ордерів, згенерованих на офіційному веб-сайті НААУ, пунктами 10,11 якого визначено, що ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи. Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Виходячи з наведених норм, повноваження адвоката підтверджуються в порядку, встановленому законом, оригіналом ордеру, виготовленого на паперовому бланку або згенерованого на офіційному веб-сайті НААУ.

Натомість наведені вище норми не містять правил відносно того, що повноваження адвоката можуть бути підтверджені копією ордеру, навіть якщо допустити її засвідчення належним чином.

Інші замінники та форми відтворення змісту цього документа (копії ордера, зокрема, завірені адвокатом) не замінюють обов`язку надавати ордер, як єдиний, унікальний та основний вид цього документу, який і є юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката.

Наведений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній в Ухвалі від 27.11.2018 у справі 826/5357/17.

У контексті викладеного також слід додати, що Верховний Суд у постанові від 18.10.2018 у справі №811/1507/18, зокрема у п.24 постанови, зазначив, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді, або довіреністю.

Як вбачається зі змісту поданого адміністративного позову його підписано адвокатом Крамар А.О., яка діє на підставі ордеру серія ВС №1291788.

Відповідно до п. 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 ордер містить наступні реквізити:

12.1.Серію, порядковий номер ордера;

12.2.Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога;

12.3.Посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа;

12.4.Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо);

12.5.Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав (КДКА відповідного регіону, з 01.01.2013 року радою адвокатів відповідного регіону); номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане;

12.6.Ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження);

12.7. Адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер;

12.8. Обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги;

12.9. Дату видачі ордера;

12.10. Підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»);

12.11. Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»);

12.12. Підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням;

12.13. Двовимірний штрих-код QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ;

12.14. Реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

У долученому до матеріалів справи ордері серії ВС №1291788 від 26.06.2024 відсутній обов`язковий реквізит, передбачений п.12.5 положення - номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане.

Судова практика Верховного Суду свідчить, що значна кількість ордерів, що додаються адвокатами до матеріалів справи для підтвердження своїх повноважень на здійснення представництва інтересів особи (наприклад, на підписання від імені скаржника касаційної скарги), не містить обов`язкових реквізитів, передбачених пунктом 12 Положення про ордер № 41 (пунктом 15 Положення про ордер № 36). Зокрема, до матеріалів справи адвокати долучають ордери, в яких не зазначено органу, в якому надається правова допомога адвокатом; номера посвідчення адвоката України, ким та коли його видано; дати видачі ордера; номера та дати договору про надання правової допомоги. У такому випадку Верховний Суд у своїх рішеннях дотримується позиції про те, що в разі коли ордер на надання правової допомоги не має обов`язкових реквізитів, він не може вважатися належним документом для здійснення представництва, а тому адвокат, який його надав, не має права підписувати касаційну скаргу (ухвали КГС ВС від 02.04.2018 у справі № 910/11162/17, від 07.08.2018 у справі № 905/2497/17, від 23.02.2018 у справі № 13/187, від 16.04.2018 у справі № 922/1676/15, від 21.05.2018 у справі № 18/257, від 09.08.2018 у справі № 916/3266/17, від 12.09.2018 у справі № 905/2865/17, від 02.05.2018 у справі № 910/16014/17, від 30.03.2018 у справі № 908/1843/17, від 21.07.2020 у справі № 902/657/19 та ін).

Отже, в зв`язку з відсутністю у наданому до позовних матеріалів ордері серії ВС №1291788 від 26.06.2024 обов`язкового реквізиту - номера посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане, вказаний ордер не є доказом в підтвердження повноважень адвоката Крамар А.О. представляти інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» у Львівському окружному адміністративному суді, в тому числі підписувати позовні заяви від імені позивача.

Отже, адвокатом Крамар А.О. не надано доказів в підтвердження наявності у неї повноважень на підписання від імені позивача позовної заяви.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позов підписано особою, право якої на вчинення таких дій не підтверджено у встановленому законом порядку.

Частиною 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.3 закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024рік» від 09.11.2023 №3460-IX встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 становить 3028гривні.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, тобто 2422,40грн.

Як передбачено пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В позовній заяві позивач зазначив двох відповідачів Головне управління ДПС у Львівській області та Державну податкову служби України.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивач оскаржує рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області №10490696/44676394, №10490692/44676394, №10490691/44676394, №10490693/44676394, №10490694/44676394, №10490698/44676394, №10490697/44676394, №10490695/44676394 від 01.02.2024, №10472789/44676394 від 30.01.2024, № 10510818/44676394, №10511590/44676394 від 06.02.2024. Отже, заявлено одинадцять вимог немайнового характеру, за яку позивачу належить сплатити 26646,40грн. судового збору.

При цьому позивач заявив вимогу про зобов`язання/спонукання ДПС України зареєструвати податкові накладні № 15569, № 15570 № 15561, № 15568 від 21.12.2023; № 14095 від 22.11.2023; № 14127, № 14146 , № 14147, № 14158, № 14152, № 14156 від 23.11.2024 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію. Отже, заявлено також одинадцять вимог немайнового характеру до Державної податкової служби України, за які позивачу належить сплатити 26646,40грн. судового збору.

Тобто, позовна заява містить вісім вимог немайнового характеру про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Суд зазначає, що за звернення до адміністративного суду Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» із заявленими вісьма позовними вимогами передбачає сплату судового збору у розмірі 53292,80грн. (2422,40грн.х22 вимоги немайнового характеру).

При цьому, позивачем до матеріалів справи долучено копію квитанції про сплату судового збору у сумі 26646,40грн.

Враховуючи наведене, позивачу необхідно доплатити судовий збір ще за три вимоги немайнового характеру у сумі 26646,40грн.

Також, статтею 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Крім того, при перевірці зарахування судового збору до державного бюджету, згідно з автоматизованою системою АС «Діловодство спеціалізованого суду», судом встановлено, що вказаний судовий збір не зарахований до бюджету.

Тому, позивачу необхідно надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору або докази звільнення від його сплати.

Слід зазначити, що відомості про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Львівського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі Судовий збір, а також автоматично розрахувати та сформувати квитанцію для сплати судового збору.

Належним документом про сплату судового збору в розумінні вищевказаного Закону, є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення (оригінал).

Водночас, суддя зазначає, що Верховний Суд у складі у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у справі №758/5118/21 (постанова від 18.09.2023, https://reyestr.court.gov.ua/Review/113721711) щодо застосування п.п.2 п.1 ч. 2 ст.4 та абз. 2 ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» дійшов такого висновку:

«[…] Таким чином, при тлумаченні термінопоняття «вимога» у цьому випадку має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Відтак, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача має обраховуватися окремо. Що стосується вимог про зняття відповідачів з реєстрації, то Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду вважає, кожна з цих вимог є самостійною похідною вимогою від вимоги про виселення кожного з відповідачів, яка підлягає сплаті судовим збором».

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу необхідно надати певний строк для приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160 КАС України для усунення вказаних недоліків, а саме: надати доказ, що підтверджують повноважень адвоката Крамар А.О. представляти інтереси Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» у Львівському окружному адміністративному суді, в тому числі підписувати позовні заяви від імені позивача; надати докази сплати судового збору у відповідності до положень Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В :

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ КРАМАР ЛТД» до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Позивачу встановити п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали, шляхом представлення позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог ст. 160 КАС України.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Оскарження ухвали суду окремо від рішення суду не допускається.

Заперечення на ухвалу суду включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Лунь З.І.