Справа № 235/3077/24
Суддя: Філь О. Є.
Дата ухвалення: 2024-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 235/3077/24
Провадження № 2-а/235/19/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 липня 2024 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області

в складі: головуючого судді Філь О.Є.,

за участю секретаря судового засідання Тищенко І.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Покровську справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення та закриття справи,-

В С Т А Н О В И В :

17 квітня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 09/2015 від 11 березня 2024 року про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень та закриття справи.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що постанова у справі про адміністративне правопорушення № 09/2015 від 11 березня 2024 року про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень прийнята всупереч діючому законодавству, не містить обґрунтувань його провини та зміст постанови не підтверджується жодними доказами, постанова не містить відомостей про повний та всесторонній розгляд справи. У постанові відсутні будь які відомості про роз`яснення йому його прав, передбачених, зокрема, ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, що є порушенням його права на захист. Оскаржувана постанова не містить жодного доказу вчинення ним адміністративного правопорушення. Під час складання протоколу ОСОБА_1 на окремому аркуші виклав свої пояснення, де зазначив, що в період з 03.01.2024 року по 09.01.2024 року він знаходився на лікарняному.

17 квітня 2024 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Філь О.Є.

19 квітня 2024 року зазначену позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення недоліків. 22 квітня 2024 року недоліки позовної заяви позивачем усунуті.

Ухвалою судді від 26 квітня 2024 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, визначено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, справу призначено до розгляду на 07 травня 2024 року.

07 травня 2024 року розгляд справи відкладено на 05 червня 2024 року.

05 червня 2024 року ухвалою суду залучено до участі в справі в якості співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_3 . Розгляд справи відкладено на 31 липня 2024 року.

В судове засідання позивач не з`явився, просив розглядати справу без його участі.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 у судове засідання не з`явився, про день час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача ІНФОРМАЦІЯ_2 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причин неявки до суду не повідомив, надав до суду відзив у якому заперечив проти задоволення позову ОСОБА_1 .. Свою позицію обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 була вручена повістка про виклик до ІНФОРМАЦІЯ_4 на 04.01.2024 року. В порушення вимог чинного законодавства України ОСОБА_1 , проігнорувавши вимогу ІНФОРМАЦІЯ_4 , не з`явився 04.01.2024 року, тому 09 березня 2024 року ОСОБА_1 був доставлений співробітниками відділення № 2 (м. Мирноград) Покровського РУП ГУНП в Донецькій області до ІНФОРМАЦІЯ_4 де відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення № 4037, передбачене ч. 2 ст. 210-1 КУпАП, та повідомлено про дату, місце та час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Ураховуючи положення статті 205 КАС України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, 11 березня 2024 року тво начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 прийнято постанову № 09/2015 про накладення на ОСОБА_1 штрафу у сумі 3400,00 грн. у зв`язку із вчиненням ним адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП за викладених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин (а.с. 12 копія постанови).

Згідно тексту постанови, військовозобов`язаний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , не прибув до ІНФОРМАЦІЯ_1 після отримання повістки про виклик 04.01.2024 року, без поважних на те причин, порушивши тим самим зобов`язання покладені на нього нормами законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Статтею 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» визначено обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації.

Відповідно до ч.1 ст.22 цього Закону громадяни зобов`язані з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України - за викликом Служби зовнішньої розвідки України) для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період.

Під час мобілізації громадяни зобов`язані з`явитися до військових частин або на збірні пункти територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках керівників територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки), або у строки, визначені командирами військових частин (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом керівників органів, в яких вони перебувають на військовому обліку, військовозобов`язані, резервісти Служби зовнішньої розвідки України - за викликом керівників відповідних підрозділів Служби зовнішньої розвідки України, військовозобов`язані Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту - за викликом керівників відповідних органів управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту) - ч.3 ст.22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».

Загальні правила військового обліку визначені статтею 33 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу», відповідно до якої військовий облік усіх призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться за місцем їх проживання і відповідно до обсягу та деталізації поділяється на персонально-якісний, персонально-первинний та персональний (ч.3 ст.33 Закону).

Військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.5 ст.33 Закону).

Відповідно до п.79 Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2022 року № 1487, районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема,: організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці;

здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством;

виявляють призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які проживають на території адміністративно-територіальної одиниці, проте не перебувають на військовому обліку;

організовують оповіщення призовників, військовозобов`язаних та резервістів про їх виклик до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки для оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, приписки до призовної дільниці, взяття на військовий облік, призначення на особливий період, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів і забезпечують здійснення контролю за їх прибуттям.

Підпунктом 2 пункту 1 Додатку 2 «Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» Порядку № 1487 визначено, що призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні прибувати за викликом районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки на збірні пункти, призовні дільниці, до територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки у строки, зазначені в отриманих ними документах (мобілізаційних розпорядженнях, повістках, розпорядженнях) районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, органів СБУ, підрозділів Служби зовнішньої розвідки для взяття на військовий облік та визначення призначення на особливий період, оформлення військово-облікових документів, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на навчальні (перевірочні) та спеціальні збори військовозобов`язаних та резервістів.

Відповідно до п. 3 Додатку 2 «Правила військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів» Порядку № 1487 призовники, військовозобов`язані та резервісти за порушення правил військового обліку та законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, зіпсуття або недбале зберігання військово-облікових документів, яке спричинило їх втрату, притягуються до адміністративної відповідальності згідно із Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.1ст.210-1 КУпАП порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію - тягне за собою накладення штрафу на громадян від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.2 ст.210-1 КУпАП в редакції на момент винесення оспорюваної постанови, повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частиною першою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню, а також вчинення такого порушення в особливий період - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від трьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За визначенням у Законі України «Про оборону України» особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан, який триває на теперішній час.

Відповідно до ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України).

Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Стаття 280 КУпАП встановлює обов`язок органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Виходячи з наведених правових норм, в контексті спірних правовідносин, визначальним для кваліфікації дій позивача як порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, вчинене під час дії особливого періоду, є факт неявки позивача до Покровського районного ТЦК 04 січня 2024 року за повісткою.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 липня 2010 року №673 затверджено перелік поважних причин неприбуття чи несвоєчасного прибуття військовозобов`язаного до військового комісаріату для призову на збори, якою визначено виключний перелік поважних причин неприбуття чи несвоєчасного прибуття військовозобов`язаного чи резервіста для призову на збори в пункт і в строк, установлені керівником відповідного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, а саме: смерть близького родича (батьків, дружини, дитини, рідних брата, сестри, діда, баби) або близького родича дружини (чоловіка), яка сталася пізніше ніж за сім діб до дати початку зборів; хвороба або необхідність догляду за хворою дружиною (чоловіком), дитиною, а також батьками своїми чи дружини (чоловіка), які проживають разом із військовозобов`язаним чи резервістом, у разі неможливості догляду за хворим іншим близьким родичем; здійснення стосовно військовозобов`язаного чи резервіста кримінального провадження, а також застосування до нього адміністративного стягнення або кримінального покарання, яке робить неможливим його прибуття; потрапляння під вплив надзвичайної ситуації, яка виникла під час призову на збори і стала перешкодою своєчасному прибуттю; складання державних іспитів у вищих навчальних закладах.

В обґрунтування поважності причини неявки до позивач посилається на свою хворобу та перебування його на лікарняному, що підтверджується наданим ним витягом з Електронного реєстру листків непрацездатності, відповідно до якого період тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 з 03.01.2024 року по 09.01.2024 року, категорія медичного висновку: захворювання або травма загального характеру, медичний заклад, що видав Комунальне некомерційне підприємство «Мирноградський центр первинної медико-санітарної допомоги» (а.с. 13-14).

Отже, поважність причин неявки за викликом ОСОБА_1 04.01.2024 року підтверджено належними доказами хвороби. При цьому, відповідачем в ході розгляду справи не доведено правомірність оскаржуваного рішення, наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 210-1 КУпАП.

Крім того, ч.1 ст.38 КУпАП у редакції на час винесення оскаржуваної постанови, передбачено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

За правилами ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Згідно ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч.1ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За загальним правилом ч.1ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Спеціальні строки розгляду справ про правопорушення, передбачене ст. 210-1 КУпАП, законодавцем не встановлені.

Втім, суд зазначає, що в будь-якому випадку особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути роз`яснено ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП. Це право є гарантією реалізації інших прав особи, визначених ст. 268 КУпАП, а саме: на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що відповідачем 11 березня 2024 року, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, було порушено право на захист ОСОБА_1 , а саме йому не було надано можливості 11.03.2024 року ознайомитися з матеріалами справи та залучити до участі у розгляді справи захисника, тобто його право на захист було порушено.

Отже постанова № 09/2015 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за ч.2 ст.210-1 КУпАП від 11 березня 2024 року є неправомірною та підлягає скасуванню, так як винесена з порушенням права на захист особи, відносно якої була розглянута справа про адміністративне правопорушення, а також з наявною поважною причиною неприбуття до ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За приписами ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною 1 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Ураховуючи положення вищезазначеної норми, а також те, що судові витрати здійснені позивачем у розмірі 605,60 грн. документально підтверджені, суд приходить до висновку про наявність підстав щодо присудження з суб`єкта владних повноважень на користь позивача судових витрат.

На підставі ст. ст. 248, 268, 278, 279, 280, 293 КУпАП, керуючись ст. ст. 77, 121, 134, 139, 243-246, 286 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду з позовом про скасування постанови № 09/2015 за справою про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП від 11 березня 2024 року та закриття справи.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 09/2015 від 11 березня 2024 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП та застосування адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 грн.

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 210-1 КУпАП.

Стягнути із ІНФОРМАЦІЯ_1 за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 у рахунок відшкодування витрат на оплату судового збору за подання позовної заяви 605 (шістсот п`ять) гривень 60 коп.

Позивач: ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач 1: ІНФОРМАЦІЯ_7 ,ЄДРПОУ НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Відповідач 2: ІНФОРМАЦІЯ_3 ,ЄДРПОУ НОМЕР_3 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Повне судове рішення складено 31 липня 2024 року.

Рішення може бути оскаржено учасниками справи безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду. Апеляційні скарги можуть бути подані протягом десяти днів з дня проголошення судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.Є. Філь