Справа № 260/2517/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2024 року м. Ужгород№ 260/2517/24
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Онисько Н.В.

учасники справи:

позивач: Комунальне некомерційне підприємство "Закарпатський протипухлинний центр" представник Рутковський Сергій Васильович;

відповідач: Західне міжрегіональне управління державної служби з питань праці представник Фалес Руслан Сергійович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства "Закарпатський протипухлинний центр" до Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису, -

ВСТАНОВИВ:

18 квітня 2024 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернулося Комунальне некомерційне підприємство "Закарпатський протипухлинний центр" (88002, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Бродлаковича, 2, ) до Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці (79005, м. Львів, пл. Міцкевича, 8, ), яким просить суд: "1. Визнати протиправним та скасувати припис, винесений головним державним інспектором Берник З.П. від 18 березня 2024 року № ЗХ/ЗК/6319/039/П.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року даний позов було залишено без руху.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 червня 2024 року було закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті.

Розгляд даної адміністративної справи відкладався з існуванням на те об`єктивних причин.

На обґрунтування позову позивач зазначив, що викладені в акті перевірки Держпраці відомості не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства про працю, а підлягають перевірці. Згідно акту, що також відображено й в оскаржуваному приписі, інспектор нібито встановив три порушення. Однак фактичні обставини інспектором не встановлені, а правопорушення надумані. Зокрема, позивач зазначає, що відповідачем вказано на те, що роботодавцем не вживалися всі можливі заходи для забезпечення реалізації права працівників на своєчасне отримання заробітної плати. Так, при звільненні ОСОБА_1 з посади головного бухгалтера, згідно наказу № 05/К від 10 січня 2024 року, остаточний розрахунок з нею не проведено в день звільнення. При звільненні ОСОБА_1 , такій не було нараховано та не виплачено середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку (01 лютого 2024 року). Виплата заробітної дати з надбавкою за престижність у розмірі 20 % вперше проведена ОСОБА_1 у липні 2023 року. У роботодавця було право видати наказ про відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок не пізніше одного місяця, а саме 31 серпні 2023 року. В той же час такий наказ № 345 виданий 28 грудня 2023 року, чим порушено вимоги пункту 1 частини 2 статті 127 КЗпП України. Позивач зазначає, що виплата коштів звільненому працівникові відбулася не в дань звільнення, а пізніше, оскільки в день звільнення працівника на роботі не було. Можливість такої виплати не у день звільнення передбачена статтею 116 КЗпП України. Також зазначає, що "лічильної помилки" відповідачем не було допущено, а тому відповідний наказ ним був виданий правомірно і вчасно. Просить позовні вимоги задовольнити.

Відповідач проти задоволення даного позову заперечив з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначив, що відповідач діяв правомірно та у зв`язку із правомірністю його поведінки відсутні підстави для скасування припису, що складений головним державним інспектором Берник З.П. від 18 березня 2024 року № ЗХ/ЗК/6319/039/П. Зазначає, що позивачем був здійснений розрахунок із звільненою особою не у день звільнення, що також потягло й не виплату середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку (01 лютого 2024 року). Відповідачем допущено протиправну бездіяльність, оскільки наказ № 345 від 28 грудня 2023 року був виданий не вчасно, а з порушенням вимог пункту 1 частини 2 статті 127 КЗпП України. Просить у задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити в повному обсязі з підстав наведених у позові.

В судовому засіданні представники відповідача заперечили щодо задоволення позовних вимог, просили у задоволенні таких відмовити в повному обсязі з підстав наведених у відзиві на позов.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що на адресу Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці надійшла скарга громадянки ОСОБА_1 від 16 лютого 2024 року щодо порушення відносно неї вимог законодавства при оплаті праці та проведенні розрахунку при звільненні з роботи у Комунальному некомерційному підприємстві "Закарпатський протипухлинний центр" Закарпатської обласної ради (а.с.а.с. 109 (на звороті), 110).

Позаплановою перевіркою за скаргою громадянки ОСОБА_1 від 19 лютого 2024 року відповідачем встановлено наступне.

Відповідно до наказу № 30/К від 02 березня 2023 року громадянка ОСОБА_1 була прийнята на посаду головного бухгалтера на 1,0 ставки за основним місцем роботи з 02 березня 2023 року з посадовим окладом відповідно до штатного розпису та Колективного договору підприємства, в порядку переведення з Комунального некомерційного підприємства "Закарпатський клінічний шкірно-венерологічний центр" Закарпатської обласної ради (а.с. 87 (на звороті)).

Наказом позивача від 28 грудня 2023 року за № 343/К ОСОБА_1 оголошено догану. Таку догану було оголошено у зв`язку із повним невиконанням наказу директора від 18 грудня 2023 року № 64/О про тарифікації працівників закладу без поважних причин (а.с. 90).

28 грудня 2023 року ОСОБА_1 звернулася із заявою до позивача з проханням звільнити її з посади головного бухгалтера за власним бажанням (ст.38 КЗпП України) з 10 січня 2024 року (а.с. 91 (на звороті)).

В період з 29 грудня 2023 року по 10 січня 2024 року ОСОБА_1 перебувала у стані тимчасової непрацездатності (а.с.а.с. 89, 85 (на звороті), 86 (на звороті)).

Згідно наказу № 05/К від 10 січня 2024 року, ОСОБА_1 , звільнено з посади головного бухгалтера 10 січня 2024 року за власним бажанням (стаття 38 КЗпП України) (а.с. 90 (на звороті)).

Таким чином, судом встановлено, що фактично ОСОБА_1 було звільнена з роботи позивачем, відповідно до поданої нею заяви, під час перебування у стані тимчасової непрацездатності.

Суд зазначає, що дата звільнення ОСОБА_1 не є спірною.

Згідно відомості розподілу виплат КП КНП ЗПЦ ЗОР № 240201РВ19 від 01 лютого 2024 року, перераховано кошти в сумі 5288 грн.82 коп. на особистий банківський картковий рахунок ОСОБА_1 ..

Під час розгляду справи по суті судом встановлено, що позивачем здійснено повний розрахунок при звільненні з громадянкою ОСОБА_1 01 лютого 2023 року.

Згідно із Додатком № 18 до Колективного договору КНП "ЗПЦ" ЗОР. посадовий оклад головного бухгалтера - складає 80% посадового окладу директора (а.с. 74 (на звороті)).

Додатком № 19 до Колективного договору КНП "ЗПЦ" ЗОР встановлено надбавку за престижність роботи у розмірі 20% до посадового окладу всім працівникам Закарпатського протипухлинного центру з 01 липня 2023 року (а.с. 105 (на звороті)).

Переліку окремих посад або працівників Закарпатського протипухлинного центру яким така надбавка не встановлюється в ході перевірки не надано. Відтак згаданим додатком до колективного договору надбавка за престижність роботи у розмірі 20% встановлена в т.ч. і ОСОБА_1 .

Під час судового розгляду також було встановлено, що фонд оплати праці головного бухгалтера становить 80% від оплати праці керівника установи і такий фонд уже містить 20 % за престижність, яку отримували працівники.

В грудні 2023 року було виявлено фактичне дублювання надбавок за престижність у працівника - ОСОБА_1 .

Факт дублювання надбавок за престижність у працівника - ОСОБА_1 учасниками справи не оспорюється.

28 грудня 2023 року керівником Закарпатського протипухлинного центру видано наказ № 345/К "Про перерахунок заробітної плати", у якому зазначено необхідність здійснити перерахунок заробітної плати головного бухгалтера ОСОБА_1 з дотриманням вимог Колективного договору та положень законодавства України про оплату праці. (а.с. 82).

За результатами позапланової заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки Закарпатського протипухлинного центру, головним державним інспектором складено акт такої перевірки від 14 березня 2024 року за № ЗХ/ЗК/6319/039 та Припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № ЗХ/ЗК/6319/039/П від 18 березня 2024 року (а.с.а.с. 55-62).

У зазначеному приписі відповідач зафіксував наступні порушення: - роботодавцем не вживаються всі можливі заходи для забезпечення реалізації права працівників на своєчасне отримання заробітної плати. Так, при звільненні ОСОБА_1 з посади головного бухгалтера, згідно наказу № 05/К від 10 січня 2024 року, остаточний розрахунок з нею не проведено в день звільнення; - при звільненні ОСОБА_1 , їй не нараховано та не виплачено середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку (01 лютого 2024 року); - виплата заробітної плати з надбавкою за престижність у розмірі 20 % вперше проведена ОСОБА_1 . У роботодавця було право видати наказ про відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок не пізніше одного місяця, а саме 31 серпня 2023 року. В той же час такий наказ № 345 виданий 28.12.2023 року, чим порушено вимоги статті 127 частини 2 пункту 1 КЗпП України (а.с.а.с. 55, 56).

Також 18 березня 2024 року відповідачем за результатами позапланового заходу керівника позивача був складений протокол про адміністративне правопорушення № Зх/ЗК/6319/039/П-ПР (а.с.а.с 53, 54). Зокрема відповідач у протоколі зазначив про наявність адміністративного правопорушення, що передбачене статтею 41 частиною 1 КУпАП.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09 квітня 2024 року провадження у справі про адміністративне правопорушення було закрито у зв`язку із відсутністю в діях керівника позивача події та складу адміністративного правопорушення, що передбачене статтею 41 частиною 1 КУпАП (а.с.а.с. 51, 52).

Не погоджуючись із зазначеним вище приписом позивач звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання його протиправним та скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами на час виникнення спору, суд виходить з наступного.

Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Західне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі по тексту Міжрегіональне управління) є територіальним органом Державної служби України з питань праці.

Згідно з підпунктом 5 пункту 4 Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області, що затверджене наказом Міністерства соціальної політики України 27 березня 2015 року за № 340 (далі по тексту Положення) Управління Держпраці відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно з підпунктами 5, 6 пункту 6 Положення Міжрегіональне управління для виконання покладених на нього завдань має право проводити безперешкодно відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, нагляд та контроль за дотриманням якого віднесено до повноважень Управління Держпраці; безперешкодно без попереднього повідомлення проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень юридичних осіб (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичних осіб, які використовують найману працю.

Відповідно до статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Міжрегіональне управління здійснює діяльність у сфері контролю за додержанням законодавства про працю на час виникнення спірних правовідносин відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі по тексту Закон України № 877), Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану", наказу Міністерства економіки України від 16 червня 2023 року № 5782 "Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану" (із змінами).

Як вказувалося вище, на адресу Міжрегіонального управління 16 лютого 2024 року надійшла скарга громадянки ОСОБА_1 щодо порушень вимог трудового законодавства при оплаті праці та проведенні розрахунку при звільненні з роботи у Комунальному некомерційному підприємстві "Закарпатський протипухлинний центр" Закарпатської обласної ради.

Відповідно до статті 6 частини 1 Закону України № 877 підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Судом було встановлено, що посадові особи відповідача до здійснення заходів державного нагляду (контролю) позивачем були допущені .

Відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 13 березня 2023 року № 5782 за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Відповідно до наказу Міністерства економіки від 16 червня 2023 року № 5782 дозволено Державній службі України з питань праці протягом періоду воєнного стану проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці, гігієни праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю з підстав, визначених абзацами п`ятим, восьмим та дев`ятим частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Міжрегіональне управління отримало погодження на проведення позапланового заходу в Комунальному некомерційному підприємстві "Закарпатський протипухлинний центр" Закарпатської обласної ради - лист Державної служби України з питань праці від 27 лютого 2024 року за № ЦА-1015/1/2.4.1-24а (а.с. 108 (на звороті, 109).

Міжрегіональним управлінням видано Наказ від 28 лютого 2024 року № 69/ЗХ-ЗК про проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі перевірки на предмет додержання вимог законодавства про працю в частині оплати праці та проведення розрахунку при звільненні у Комунальному некомерційному підприємстві "Закарпатський протипухлинний центр" Закарпатської обласної ради. Посилання на зазначений наказ міститься у відповідному направленні.

На підставі вказаного вище наказу видано Направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 29.02.2024 №3X/1/3516-24 (а.с. 106).

Щодо порушення, про яке зазначене відповідачем у спірному приписі, з приводу видачі позивачем наказу від 28 грудня 2023 року № 345/К "Про перерахунок заробітної плати" всупереч статті 127 частини 2 пункту 1 КЗпП України.

Як було зазначено вище, під час судового розгляду також було встановлено, що фонд оплати праці головного бухгалтера становить 80% від оплати праці керівника установи і такий фонд уже містить 20 % за престижність, яку отримували працівники.

В грудні 2023 року було виявлено фактичне дублювання надбавок за престижність у працівника - ОСОБА_1 .

Факт дублювання надбавок за престижність у працівника - ОСОБА_1 учасниками справи не оспорюється.

28 грудня 2023 року керівником Закарпатського протипухлинного центру видано наказ № 345/К від 28 грудня 2023 року "Про перерахунок заробітної плати", у якому зазначено необхідність здійснити перерахунок заробітної плати головного бухгалтера ОСОБА_1 з дотриманням вимог Колективного договору та положень законодавства України про оплату праці. (а.с. 82).

Відповідно до статті 10 частини 1 Закону України "Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану", заробітна плата виплачується працівнику на умовах, визначених трудовим договором.

Згідно зі статтею 97, іі частинами 2, 3 КЗпП України - форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами. Конкретні розміри тарифних ставок (окладів), відрядних розцінок, посадових окладів працівникам, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються роботодавцем.

Відповідно до статті 127 частини 2 пункту 1 127 КЗпП України відрахування із заробітної плати працівників для покриття їх заборгованості підприємству, установі і організації, де вони працюють, можуть провадитись за наказом (розпорядженням) роботодавця для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок. У цьому випадку роботодавець вправі видати наказ (розпорядження) про відрахування не пізніше одного місяця з дня виплати неправильно обчисленої суми.

Відповідач зазначає, що оскільки, виплата заробітної плати з надбавкою за престижність у розмірі 20 % вперше проведена ОСОБА_1 , відповідно до відомості виплати заробітної плати №240201РВ74 від 31 липня 2023 року, то у позивача було право видати наказ про відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок не пізніше одного місяця, а саме 31 серпня 2023 року. В той же час такий наказ № 345 виданий 28.12.2023 року, чим порушено пункт 1 частини 2 статті 127 КЗпП України.

Вирішуючи спір в цій частині суд зазначає, що законодавцем, як умова повернення коштів, зазначається така підстава як "лічильна помилка", про що зазначає відповідач. Однак як встановлено судом під час розгляду справи по суті, громадянкою ОСОБА_1 як головним бухгалтером позивача додатково нараховувала, зокрема, для отримання нею, 20 % за престижність, які вже були враховані фондом оплати праці її як головного бухгалтера. Окрім того, іншим працівникам повторних 20% за престижність додатково не нараховувалося.

Таким чином, судом констатується відсутність буд якої лічильної помилки, яка, в свою чергу передбачає певні арифметичні дії, а навпаки наявним є спрямовані дії на отримання цих зайвих коштів.

Підсумовуючи вище, судом резюмується, що до спірного випадку не стосуються вимоги, зокрема щодо строку ухвалення відповідного наказу, встановлені статтю 127 частиною 1 пунктом 2 КЗпП України.

Щодо порушення, про яке зазначене відповідачем у спірному приписі, з приводу недотримання позивачем термінів розрахунку при звільненні, а відтак й щодо обов`язку позивача виплати середнього заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні по день фактичного розрахунку (01.02.2024 року).

Конституційний Суд України у рішенні від 22 лютого 2012 року № 4-рп/2012 щодо офіційного тлумачення положень статті 233 КЗпП України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 цього Кодексу роз`яснив, що за статтею 47 КЗпП України роботодавець зобов`язаний виплатити працівникові при звільненні всі суми, що належать йому від підприємства, установи, організації, у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, а саме в день звільнення або не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про проведення розрахунку. Не проведення з вини власника або уповноваженого ним органу розрахунку з працівником у зазначені строки є підставою для відповідальності, передбаченої статтею 117 Кодексу, тобто виплати працівникові його середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Правова позиція Верховного суду України у справі № 6-2912цс16 від 18.01.2017 року передбачає, що відповідно до частини 1 статті 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до частини 1 статті 47 Кодексу законів про працю України, власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про суми, нараховані та виплачені працівникові при звільненні, із зазначенням окремо кожного виду виплати (основна та додаткова заробітна плата, заохочувальні та компенсаційні виплати, інші виплати, на які працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до законодавства, у тому числі при звільненні) роботодавець повинен письмово повідомити працівника в день їх виплати.

З аналізу зазначених норм судом резюмується, що, якщо у випадку, коли працівник у день звільнення не працював, то виплата всіх сум, що належать такому працівникові виплачуються не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Тобто законодавцем враховано можливість відсутності працівника, якого звільняють, у день звільненні на роботі (інша зміна, перебування в стані тимчасової непрацездатності тощо). Та у зв`язку з такою відсутність необхідні кошти виплачуються в інший термін

Як зазначалося вище, у спірному випадку громадянка ОСОБА_1 у день її звільнення перебувала у стані тимчасової непрацездатності, тобто у день її звільнення 10 січня 2024 року не працювала. А відтак, позивачем виплачено належні їй кошти при звільненні в інший термін і у цьому випадку не має правового значення той факт, що звільнений працівник не звертався за розрахунком. Також суд звертає увагу учасників справи, що звільнений працівник перебувала на посаді головного бухгалтера позивача, яка й була відповідальною за відповідні нарахування.

Щодо не нарахування та не виплати середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку необхідно вказати, що у зв`язку з відсутністю порушення щодо здійснення розрахунку при звільненні відсутній й обов`язок з нараховування та виплати середнього заробітку.

Також суд зазначає, що відповідно до статті 7 частин 7, 8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", у разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Як вказувалося вище за результатами позапланової заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки Закарпатського протипухлинного центру головним державним інспектором складено Припис №ЗХ/ЗК/6319/039/П від 18.03.2024 року.

У зазначеному приписі відповідач зафіксував наступні порушення: - роботодавцем не вживаються всі можливі заходи для забезпечення реалізації права працівників на своєчасне отримання заробітної плати. Так, при звільненні ОСОБА_1 з посади головного бухгалтера, згідно наказу № 05/К від 10 січня 2024 року, остаточний розрахунок з нею не проведено в день звільнення; - при звільненні ОСОБА_1 , їй не нараховано та не виплачено середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку (01 лютого 2024 року); - виплата заробітної тати з надбавкою за престижність у розмірі 20 % вперше проведена ОСОБА_1 . У роботодавця було право видати наказ про відрахування із заробітної плати ОСОБА_1 для повернення сум, зайво виплачених внаслідок лічильних помилок не пізніше одного місяця, а саме 31 серпня 2023 року. В той же час такий наказ № 345 виданий 28 грудня 2023 року, чим порушено вимоги статті 127 частини 2 пункту 1 КЗпП України (а.с.а.с. 55, 56).

Враховуючи те, що припис це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога, то не є зрозумілим як повинні бути виконані вимоги відповідача, зокрема щодо не проведення розрахунку у день звільнення та щодо виданого спірного наказу.

Таким чином судом констатується про не відповідність спірного припису вимогам, які законодавчо ставляться до нього.

Враховуючи вищезазначене, даний позов підлягає до задоволення.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 частини 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно вимог статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що оскаржуваний припис не відповідає критеріям, встановленим статтею 2 частини 2 КАС України, а тому позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов Комунального некомерційного підприємства "Закарпатський протипухлинний центр" (88002, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Бродлаковича, 2, ) до Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці (79005, м. Львів, пл. Міцкевича, 8, ) про визнання протиправним та скасування припису задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Західного міжрегіонального управління державної служби з питань праці від 18 березня 2024 року № ЗХ/ЗК/6319/039/П.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 18 липня 2024 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було складено 29 липня 2024 року.

СуддяС.Є. Гаврилко