Справа № 520/1226/22
Суддя: Єгупенко В.В.
Дата ухвалення: 2024-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

30 липня 2024 року Справа № 520/1226/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Владислава Єгупенка,

розглянувши у приміщенні суду в м. Харкові у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення або зміну способу та порядку виконання рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Національної академії Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.07.2022 адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , код НОМЕР_1 ) до Національної академії Національної гвардії України (майдан Захисників України, буд. 3,м.Харків,61001, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у ненарахуванні позивачу у повному обсязі індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року у невиплаті позивачу сум індексації грошового забезпечення.

Зобов`язано відповідача нарахувати позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року та провести виплату донарахованих сум.

Визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо неврахування абзаців 4-6 пункту 5 "Порядку проведення індексації грошових доходів населення", затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17,07.2003 № 1078 при нарахуванні індексації грошового забезпечення позивачу з період з 01.03.2018 по 24.04.2020.

Зобов`язано відповідача здійснити перерахунок, доплату та виплату індексації грошового забезпечення позивачу за період з 01.03.2018 по 24.04.2020.

Визнано протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у незастосуванні при встановленні та обчисленні доплати за науковий ступінь та доплати за вчене звання з 01.03.2018 р. по 24.04.2020 р. включно, вимог ч. 2. ст. 59 Закону України "Про вищу освіту".

Зобов`язано відповідача перерахувати, нарахувати та здійснити виплату позивачу частину недоплачених видів грошового забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу та доплати за вчене звання доцент - 25% від посадового окладу.

Визнано протиправною бездіяльність відповідача щодо виплати позивачу не у повному обсязі одноразової грошової допомоги при звільненні з військової служби 24.04.2020 року.

Зобов`язано відповідача перерахувати, нарахувати та здійснити виплату позивачу одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу, доплати за вчене звання доцент - 25% від посадового окладу та індексації грошового забезпечення.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Зазначене рішення суду набрало законної сили 18.05.2023.

Харківським окружним адміністративним судом на виконання рішення суду по справі №520/1226/22 було видано виконавчі листи.

22.04.2024 до суду надійшла заява представника позивача, в якій він просив змінити спосіб та порядок виконання судового рішення на наступний: стягнути з Національної академії Національної гвардії України на користь ОСОБА_2 169475,45 грн, з них: індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін - січень 2008 року в сумі 83626,85 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 37100,4 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за вчене звання 15% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 18550,2 грн; перераховану одноразову грошову допомогу при звільненні з урахування доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу, доплати за вчене звання 15% від посадового окладу - 30198 грн.

В обґрунтування заяви зазначено, що відповідач судове рішення не виконує, що стало підставою для звернення до суду з даною заявою.

Відповідачем до суду були подані заперечення на заяву представника позивача, в яких відповідач зазначив, що 13.02.2024 за №84/8-105 Академією до суду подано заяву про виконання ухвали суду, в якій зазначено, що боржником здійснено нарахування та виплату донарахованих сум ОСОБА_2 індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 28.02.2018 із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін січень 2008 року, з урахуванням раніше виплачених сум про що зроблено відповідні розрахунки. Здійснено перерахунок, доплату та виплату індексації грошового забезпечення за період з 01.03.2018 по 24.04.2020 із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін березень 2018, з урахуванням раніше виплачених сум про що зроблено відповідний розрахунок. Здійснено перерахунок, нарахування та виплату частини недоплачених видів грошового забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидата наук 15% від посадового окладу та вчене звання доцент 25% від посадового окладу з урахуванням раніше виплачених сум складових грошового забезпечення в межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної академії Національної гвардії України про що складено розрахунок.

В судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином.

Згідно з ч.2 ст.378 КАС України заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд, дослідивши матеріали справи, доводи заяви, проаналізувавши докази у їх сукупності прийшов до наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

За правилами ч. 2 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Порядок та підстави для зміни способу, порядку та встановлення строку виконання судового рішення закріплені статтею 378 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Виключною правовою підставою для прийняття судом рішення про встановлення або зміну способу або порядку виконання судового рішення є наявність обставин, які унеможливлюють або ускладнюють його виконання у спосіб чи порядок, які первинно визначені в рішенні суду.

При цьому, під зміною способу і порядку виконання рішення суду слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання в раніше встановлений порядок і спосіб.

Разом з тим, здійснення судом зміни порядку чи способу виконання рішення не повинно змінювати способу захисту порушеного права, обраного судом при вирішенні справи.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 30.01.2018 у справі № 281/1820/14-а, від 16.05.2018 у справі №556/2609/14-а, які суд, з урахуванням ч.5 ст. 242 КАС України враховує при вирішенні спірних правовідносин.

Так, заява представника позивача мотивована тим, що відповідачем судове рішення не виконано.

Так, заявник зазначає, що виконання рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.07.2022 у справі № 520/1226/22 в повному обсязі можливе лише після зміни способу і порядку виконання судового рішення, шляхом стягнення з Національної академії Національної гвардії України на користь ОСОБА_2 169475,45 грн, з них: індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін - січень 2008 року в сумі 83626,85 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 37100,4 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за вчене звання 15% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 18550,2 грн; перераховану одноразову грошову допомогу при звільненні з урахування доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу, доплати за вчене звання 15% від посадового окладу - 30198 грн.

Разом з тим, вказані представником позивача у заяві підстави не є обставиною, що вказує на неможливість виконання судового рішення у цій справі саме через спосіб захисту, застосований судом при його ухваленні, та не надає достатніх правових підстав для застосування процесуального інституту встановлення порядку і способу виконання судового рішення, регламентованого статтею 378 КАС України.

Крім того, в заяві представник просить змінити спосіб та порядок виконання судового рішення на наступний: стягнути з Національної академії Національної гвардії України на користь ОСОБА_2 169475,45 грн, з них: індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року із застосуванням місяця для обчислення індексу споживчих цін - січень 2008 року в сумі 83626,85 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 37100,4 грн.; перераховане грошове забезпечення з урахуванням доплати за вчене звання 15% від посадового окладу з 01.03.2018 по 24.04.2020 - 18550,2 грн; перераховану одноразову грошову допомогу при звільненні з урахування доплати за науковий ступінь 25% від посадового окладу, доплати за вчене звання 15% від посадового окладу - 30198 грн.

В свою чергу, зобов`язання відповідача вчинити певні дії і стягнення з відповідача грошових коштів є різними за своєю суттю способами захисту прав та інтересів позивача, які обираються позивачем при поданні позову, а судом - при ухваленні рішення, та передбачають відмінний механізм виконання судових рішень.

Відтак, змінивши спосіб виконання такого рішення із зобов`язання відповідача нарахувати позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 01.12.2015 року по 28.02.2018 року та провести виплату донарахованих сум; здійснити перерахунок, доплату та виплату індексації грошового забезпечення позивачу за період з 01.03.2018 по 24.04.2020; перерахувати, нарахувати та здійснити виплату позивачу частину недоплачених видів грошового забезпечення з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу та доплати за вчене звання доцент - 25% від посадового окладу; перерахувати, нарахувати та здійснити виплату позивачу одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням доплати за науковий ступінь кандидат наук - 15% від посадового окладу, доплати за вчене звання доцент - 25% від посадового окладу та індексації грошового забезпечення на стягнення суми 169475,45 грн., відбудеться зміна рішення по суті, з виходом при цьому за межі позовних вимог та вирішенням питання, що не було предметом дослідження судом при розгляді справи по суті.

Оскільки зміна на підставі статті 378 КАС України способу і порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом відповідно до статті 245 КАС України при ухваленні рішення способу відновлення порушеного права, зміна способу і порядку виконання рішення суду про зобов`язання суб`єктів владних повноважень здійснити виплату на стягнення такої виплати є незаконною.

Вказані висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 30.01.2018 у справі №281/1820/14-а ( К/9901/1034/17), в якій суд відмітив, що зміна способу і порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом при ухваленні рішення способу відновлення порушеного права.

Також, Другий апеляційний адміністративний суд у постанові від 01.02.2024 по справі № 440/2889/20 зазначив, що оскільки зміна на підставі статті 378 КАС України способу і порядку виконання судового рішення не передбачає зміни обраного судом відповідно до статті 245 КАС України при ухваленні рішення способу відновлення порушеного права, зміна способу і порядку виконання рішення суду про зобов`язання суб`єктів владних повноважень здійснити виплату на стягнення такої виплати є незаконною.

Отже, зазначені обставини не вказують на неможливість виконання судового рішення у цій справі саме через спосіб захисту, застосований судом при його ухваленні, та не надають достатніх правових підстав для застосування процесуального інституту зміни порядку і способу виконання судового рішення, регламентованого статтею 378 КАС України, а навпаки вказують на те, що така зміна призведе до зміни способу судового захисту у цій справі, що суперечить цільовому призначенню даного процесуального інституту.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви про встановлення або зміну способу та порядку виконання рішення суду у даній справі, оскільки встановлення або зміна способу виконання рішення суду шляхом, який обраний заявником, фактично змінить рішення суду у зв`язку зі зміною обраного способу захисту прав позивача.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 248, ст. 256, ст. 293, ст. 295, ст. 297, ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), який діє в інтересах ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) про встановлення або зміну способу та порядку виконання рішення суду по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Національної академії Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Владислав ЄГУПЕНКО