Справа № 340/3018/24
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2024-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/3018/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. НАУМЕНКА, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом: Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (вул. В. Перспективна, б. 55, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, )

до відповідача: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про стягнення податкового боргу

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з ОСОБА_1 податковий борг в сумі 106115,10 грн.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що у відповідача наявний податковий борг по платежу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості. Податковий борг виник по узгоджених грошових зобов`язаннях, нарахованих податковим органом за податковими повідомленнями-рішеннями. Контролюючим органом вживались заходи для його стягнення, проте податковий борг відповідачем не погашено, що слугувало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Згідно частин 3, 4 статті 171 КАС України, якщо відповідачем у позовній заяві, щодо якої відсутні підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження у справі, вказана фізична особа, яка не є підприємцем, суддя не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

На запит суду щодо місяця реєстрації відповідача, 13.05.2024 року судом отримано інформацію з Єдиного державного демографічного реєстру від 13.05.2024 року №588126, згідно якої відомості про місце реєстрації ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) - АДРЕСА_2 , відповідають вказаним у позовній заяві позивачем.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.05.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін та встановлено строки для вчинення процесуальних дій (а.с. 14).

Зазначену ухвалу направлено рекомендованим листом на адресу місця реєстрації відповідача та повернуто оператором поштового зв`язку на адресу суду, з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 18).

Відповідно до пункту 5 частини 6 статті 251 Кодексу адміністративного судочинства (далі по тексту КАС України) зазначена ухвала суду вважається врученою відповідачу.

Суд також бере до уваги обізнаність відповідача про звернення Головного управління ДПС у Кіровоградській області до суду з даним позовом з огляду на те, що позовну заяву із додатками відповідачу було надіслано рекомендованим листом 08.05.2024 року.

10.06.2024 року, уповноваженим представником відповідача, адвокатом Колесник Г.М., поштовим відправленням, надіслано на адресу суду відзив на позовну заяву, за змістом якого представник позивача заперечує щодо задоволення позовних вимог, обґрунтовуючи свою позицію тим, що позивач не надав доказів на підтвердження наявності боргу, а надані докази - копія податкового повідомлення рішення та корінця податкової вимоги, не є належним підтвердженням заборгованості відповідача, а також відсутні відомості про отримання відповідачем вказаних документів (а.с. 21-42).

25.06.2024 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої позивач наполягає на задоволенні позовних вимог в повному обсязі та зазначає, що обставини, зазначені представником позивача у відзиві, не спростовують заявлених позовних вимог (а.с. 45-50).

У періоди часу з 23.05.2024 по 24.05.2024 та з 13.06.2024 по 28.06.2024 справа не розглядалась у зв`язку з перебуванням судді у щорічній відпустці.

Дослідивши надані сторонами матеріали та з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що позивач знаходиться на податковому обліку в Головному управлінні ДПС в Кіровоградській області як платник податків.

Згідно з довідкою Головного управління ДПС в Кіровоградській області за відповідачем станом на 01.10.2023 року (а.с. 7) та довідки про наявність боргу №113627 (а.с. 48), за відповідачкою рахується податковий борг в сумі 106115,10 грн. з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, що сплачується фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості.

Як слідує з матеріалів адміністративної справи, податковий борг виник у зв`язку з несплатою платником податків грошових зобов`язань, визначених податковим повідомленням-рішенням від 01.06.2023 №-1101-UA-0065192 на суму 106115,00 грн. (а.с. 8).

Вказане повідомлення було направлено на адресу місця реєстрації відповідача рекомендованим листом та повернуто оператором поштового зв`язку з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 8 зв.)

Податкове повідомлення-рішення не було оскаржено ні в адміністративному, ні в судовому порядку.

Узгоджені суми грошових зобов`язань відповідачем своєчасно не були сплачені та набули статусу податкового боргу.

Контролюючим органом надсилалась рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення податкова вимога форми "Ф" від 21.09.2020 №105644-51 (а.с. 9) та повернуто оператором поштового зв`язку з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Вказані заходи не призвели до сплати відповідачем податкового боргу. При цьому, з часу виставлення податкової вимоги податковий борг не переривався. Заперечень щодо суми податкового боргу або доказів його сплати відповідачем суду не надано.

Пунктом 42.2 статті 42 ПК України передбачено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові. Відповідно до пункту 45.1 статті 45 ПК України платник податків - фізична особа зобов`язана визначити свою податкову адресу.

Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі. Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більш однієї адреси.

Згідно з пунктом 70.1. статті 70 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, формує та веде Державний реєстр.

За приписами підпункту 70.2.4. пункту 70.2. статті 70 ПК України, до облікової картки фізичної особи - платника податків та повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків) вноситься інформація про місце проживання, а для іноземних громадян - також громадянство.

Судом встановлено, що контролюючим органом податкові повідомлення-рішення та податкова вимога надіслані рекомендованим листом з повідомленням про вручення на податкову адресу платника податків, яка відповідає даним Державного реєстру та облікової картки платника, однак повернуті на адресу відправника оператором поштового зв`язку з відміткою на довідці ф.20 «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 8,10).

Суд зазначає, що контролюючий орган не наділений повноваженнями на власний розсуд змінювати дані Державного реєстру та облікової картки платника та/або розшукувати місцезнаходження платника податку, а тому погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що контролюючий орган, не маючи інших правових механізмів для отримання персональних даних про платника податків, вправі розраховувати на актуальність (відповідність) даних облікової картки та, відповідно, у випадку недотримання платником податків приписів закону та невиконання обов`язку інформувати податковий орган про зміну своїх персональних даних, має нести ризик настання негативних наслідків такої поведінки.

Зазначена права позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 420/26492/21 (адміністративне провадження № К/990/1373/23).

До спірних правовідносин суд застосовує наступні правові норми.

У ст.16 Податкового кодексу України (далі ПК України) визначені зобов`язання платників податків, один з яких зобов`язує, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Підпунктом 266.1.1 п.266.1 ст.266 ПК України встановлено, що платниками податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості.

Із змісту пп.266.7.1 п.266.7 ст.266 ПК України слідує, що обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.

У відповідності до пп.266.7.2 п.266.7 ст.266 ПК України податкове/податкові повідомлення-рішення про сплату суми/сум податку, обчисленого згідно з підпунктом 266.7.1 пункту 266.7 цієї статті, та відповідні платіжні реквізити, зокрема, органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням кожного з об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості, надсилаються (вручаються) платнику податку контролюючим органом за місцем його податкової адреси (місцем реєстрації) до 1 липня року, що настає за базовим податковим (звітним) періодом (роком).

Згідно із пп."а" пп.266.10.1 п.266.10 ст.266 ПК України податкове зобов`язання за звітний рік з податку сплачується фізичними особами - протягом 60 днів з дня вручення податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до п.54.5 ст.54 ПК України якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Як слідує з матеріалів справи, податкові зобов`язання по платежу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості, визначені контролюючим органом податковими повідомленнями-рішеннями, є узгодженими у порядку і на умовах, визначених ПК України.

Податковий борг - сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання (п.п.14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України).

Оскільки податкові зобов`язання у сумі 106115,10 грн. по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості, відповідачем не сплачено в установлений чинним законодавством строк, такі зобов`язання є податковим боргом.

Згідно п.41.2 ст.41 ПК України органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень.

Відповідно до п.87.11 ст.87 ПК України орган стягнення звертається до суду з позовом про стягнення суми податкового боргу платника податку - фізичної особи. Стягнення податкового боргу за рішенням суду здійснюється державною виконавчою службою відповідно до закону про виконавче провадження.

Встановлені судом обставини свідчать про те, що відповідач несвоєчасно та не в повному обсязі сплачував узгодженні суми податкових зобов`язань по платежу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості, в загальній сумі 106115,10 грн., а тому даний податковий борг підлягає стягненню в судовому порядку.

При цьому, суд звертає увагу, що вимогою заявленого позову є стягнення податкового боргу, отже предметом доказування у даній справі є обставини, які свідчать про наявність підстав, з якими закон пов`язує можливість стягнення податкової заборгованості в судовому порядку: встановлення факту її сплати в добровільному порядку або встановлення відсутності такого факту; перевірка вжиття контролюючим органом заходів щодо стягнення податкового боргу на підставі та в черговості, встановлених ПК України, тощо.

Питання правомірності нарахування контролюючим органом податкових зобов`язань не охоплюється предметом даного позову. Оскільки податкові повідомлення-рішення суб`єкта владних повноважень, згідно з якими визначено податкові зобов`язання, не є предметом позову у справі, а отже суд не має процесуальних повноважень у межах розгляду даної справи здійснювати їх правовий аналіз.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 13.02.2018 у справі №826/18379/14, від 19.02.2019 у справі №807/495/17, від 03.02.2022 у справі №560/4343/19, від 14.02.2022 у справі №826/9711/17, що враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин у відповідності до частини 5 статті 242 КАС України.

Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, не спростовані відповідачем, а отже підлягають до задоволення в повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З урахуванням встановлених по справі обставин, суд приходить до висновку, що позивач довів суду правомірність заявлених вимог, а тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки судові витрати, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, у справі відсутні, будь-які судові витрати у справі стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління ДПС у Кіровоградській області до фізичної особи ОСОБА_1 , про стягнення податкового боргу - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) податковий борг по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів житлової нерухомості (код класифікації доходів бюджету 18010200) в сумі 106115,10 грн., на користь Кетрисанівської сільської територіальної громади, за наступними реквізитами:

Отримувач: ГУК у Кіров.обл./тг сКетрисан/18010200

Банк: Казначейство України (ЕАП)

МФО: 899998

ЗКПО банка: 37918230

Рахунок: UA0011511

Код платежу: 50 18010200 (місцевий бюджет)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які зареєстрували електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи. Вказане не позбавляє права таку особу отримати копію судового рішення у паперовій формі за її окремою заявою.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО