Справа № 160/23472/23
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2024-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в місті Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП» № 1563к від 22.08.2023, яким було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 609о/с від 04.09.2023 про звільнення начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 згідно з пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільненні зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 04.09.2023 до дня ухвалення судом рішення.
Ухвалою від 18.09.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні), встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи, частково задоволено клопотання позивача про витребування доказів, витребувано у відповідача: належним чином засвідчені належної якості копії матеріалів службового розслідування, на підставі яких видано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП» № 1563к від 22.08.2023, в частині, що стосується ОСОБА_1 ; копію наказу про призначення ОСОБА_1 на посаду заступника начальника відділення поліції - начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області; копію посадової інструкції із зазначенням функціональних обов`язків заступника начальника відділення поліції - начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області; докази ознайомлення ОСОБА_1 з наказами начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1563к від 22.08.2023 та № 609о/с від 04.09.2023; довідку про середньомісячне та середньоденне грошове забезпечення ОСОБА_1 за останні два місяці перед звільненням (за липень та серпень 2023 року) відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995.
04.10.2023 до суду надійшов лист відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з доданою до нього копією посадової інструкції заступника начальника відділення поліції - начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , затвердженої 03.01.2023.
До відзиву було додано заяву про поновлення строку для його подання, у задоволенні якої відмовлено ухвалою від 16.10.2023.
30.10.2023 до суду надійшла заява відповідача про продовження строку для подання відзиву.
06.11.2023 постановлено ухвалу, якою відмовлено у задоволенні зазначеної заяви.
03.05.2024 надійшли додаткові пояснення, подані представником позивача адвокатом Артеменко О.В., у яких зазначено, що наявні у справі матеріали службового розслідування, висновки якого покладено в основу оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, не свідчать про доведеність відповідачем вини ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку, несумісного зі званням поліцейського, що підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади, а також унеможливлює подальше виконання ним обов`язків поліцейського. У висновку службового розслідування від 22.08.2023 не в повній мірі відображені відомості щодо обставин вчинення майором поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, його наслідки (тяжкість), що настали у зв`язку з цим; відсутні відомості, що характеризують особу позивача, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; відсутні пояснення безпосереднього керівника позивача щодо обставин справи, а також пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи. Службове розслідування не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку. За змістом висновку службового розслідування стосовно позивача встановлено, що ОСОБА_1 не вжито заходів, зокрема щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, не проведено об`єктивної та повної перевірки за заявами, не здійснено контроль за веденням дорожньої документації та порядком використання службових транспортних засобів, закріплених за сектором кримінальної поліції, не забезпечено належний контроль за виконанням ухвали суду про здійснення приводу, вхідних документів та доручень слідчих у встановлений термін підлеглими поліцейськими, діяльність яких координує та контролює. Доводи відповідача про те, що позивачем не було вжито всіх заходів щодо внесення в ЄРДР відомостей при розгляді заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 позивач вважає передчасними. Під час службового розслідування комісією не було досліджено та не встановлено належним чином, що зазначені матеріали перевірки заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 оперативним працівником, якому було доручено збір матеріалів та проведення перевірки, були направлені для вивчення до слідчого відділу ВП № 1, який відповідно має прийняти рішення щодо внесення/невнесення до ЄРДР відомостей, отриманих з матеріалів. Згідно з позицією позивача, після вивчення вказаних матеріалів начальником цього відділу, відповідним листом - поверненням матеріали були скеровані до сектору кримінальної поліції. У вказаному листі було зазначено про відсутність в даних матеріалах відомостей, які підлягають внесенню до ЄРДР. Після повернення вказаних матеріалів оперативним працівником сектору кримінальної поліції складено висновок про відсутність кримінального порушення та списання їх до справи, і саме вказаний висновок був погоджений із позивачем. Під час погодження даних матеріалів позивачем, крім висновку керівника СВ про відсутність відомостей, які підлягають внесенню до ЄРДР, було враховано, що дані заяви розглядались та по ним збирались матеріали оперативними працівниками з багаторічним досвідом роботи в органах поліції та саме в оперативних підрозділах. Висновок про списання матеріалів без внесення відомостей до ЄРДР без будь-яких зауважень та додаткових вказівок був затверджений начальником ВП. Осіб, які згідно з посадовою інструкцією причетні до збору, перевірки, вивчення таких матеріалів та встановлення того, що останні мають або не мають ознак кримінального правопорушення, прийняття відповідного рішення про списання, виконавців даних матеріалів, працівників СВ ВП під час службового розслідування опитано не було. Відповідно до Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, за автомобілями СКП ВП № 1 закріплено ряд співробітників, у тому числі ОСОБА_1 . Для здійснення оперативних невідкладних виїздів поліцейські сектору кримінальної поліції користуються службовим автомобілем. Список осіб, які мають право користування та управління вказаним автомобілем, затверджений начальником відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП. До вказаного списку внесений також позивач. У спірному наказі про порушення позивачем службової дисципліни вказано про порушення пунктів 12, 13 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, яке полягає в непроходженні поліцейськими інструктажу перед виїздом на службовому транспорті. Крім того, зазначено про особисту відповідальність ОСОБА_1 за експлуатацію та технічний стан т/з Dacia Logan д.н.з 04-1929, та ВАЗ « 2107» д.н.з. НОМЕР_1 . У наказі № 293 від 31.01.2023 «Про закріплення працівників Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області за службовими транспортними засобами та призначення відповідальних за транспортну діяльність» не визначено обсяг дій, які повинні вчиняти закріплені особи щодо ввірених автомобілів. Службовим розслідуванням не було з`ясовано, у зв`язку з якими обставинами не було проведено інструктаж безпосередньо із позивачем, та хто саме мав його проводити, та чи дійсно саме позивач виїжджав в указані дні на цьому автомобілі. Жодних рапортів посадовими особами відповідача щодо ігнорування безпосередньо позивачем вимог щодо видачі/отримання таких листів, непроходження інструктажу тощо не здійснено та до матеріалів справи не долучено. Ведення необхідної документації по автомобільній службі, перевірка роботи та правильності ведення дорожньої документації згідно з п. 3.1 Інструкції № 122 є обов`язком посадової особи, на яку покладено функції контролю. Контроль за своєчасним поверненням автомобіля, здаванням ключів та дорожніх листів згідно з п. 4.12 Інструкції № 122 покладено на чергову частину. Жодних рапортів стосовно позивача та ігнорування ним інструкції, матеріали справи не місять. Службове розслідування стосовно позивача проведено без повного з`ясування всіх обставин справи, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача. Констатуючи про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відповідач конкретно не зазначив та не довів відповідними доказами, які саме дії позивача кваліфіковано відповідачем як такі, що дискредитують звання працівника поліції та підривають довіру до органів Національної поліції України. До позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених позивачем порушень службової дисципліни, без урахування даних, що його характеризують, тому такий вид стягнення не є співмірним. Звільнення позивача зі служби в поліції відбулось не на підставі та не у спосіб, що передбачені чинним законодавством. висновок службового розслідування не містить самостійно доведених фактів, які б підтверджували порушення позивачем службової дисципліни. Крім обставин, зазначених в ухвалах слідчого судді та інших матеріалах досудового розслідування, доказів на підтвердження обставин, викладених у висновку службового розслідування, не надано. Порушення позивачем службової дисципліни службовим розслідуванням не встановлено та Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області не доведено.
Станом на час розгляду справи інших заяв по суті справи до суду не надійшло. Частиною четвертою статті 159 КАС України передбачено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 07.11.2015 проходив службу в Національній поліції України та склав присягу працівника Національної поліції України.
Згідно з витягом із наказу від 05.07.2022 № 674 о/с «По особовому складу» майора поліції ОСОБА_1 було переміщено на посаду заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції з 05.07.2022.
Наказом начальника відділення поліції № 1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області № 34 від 24.01.2023 призначено відповідальних за організацію роботи з дотримання належного стану дисципліни та законності, у тому числі транспортної дисципліни серед керівного складу відділення поліції № 1 Криворізького РУП, у тому числі заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 .
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 293 від 31.01.2023 закріплено службовий автотранспорт за працівниками Криворізького районного управління поліції, зокрема у відділі поліції № 1 у секторі кримінальної поліції автомобілі Dacia Logan, н.з. НОМЕР_2 , ВАЗ-2107, н.з. НОМЕР_1 , за наведеним у наказі переліком працівників, у тому числі за заступником начальника ВП начальником СКП ВП № 1 Криворізького РУП майором поліції ОСОБА_1 , відповідальний за експлуатацію та технічний стан оперуповноважений СКП ВП № 1 КРУП старший лейтенант поліції ОСОБА_9 , призначено відповідальним за автотранспортну діяльність у відділенні поліції № 1 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області заступника начальника ВП з превентивної діяльності ВП № 1 Криворізького РУП майора поліції ОСОБА_10 .
Організацію проведення службового розслідування ініціював начальник УГІ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_11 рапортом від 02.08.2023, поданим на ім`я начальника ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_12 за інформацією, яка надійшла до ГУНП 31.07.2023.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1696 від 15.08.2023 внесено зміни до наказу № 1620 від 02.08.2023 та продовжено строк проведення службового розслідування на 15 днів.
22.08.2023 т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області затверджено висновок дисциплінарної комісії за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни заступником начальника відділення поліції начальником сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та неналежної організації роботи останнього окремими поліцейськими Криворізького РУП ГУНП. Відповідно до вказаного висновку дисциплінарна комісія відомості про порушення службової дисципліни заступником начальника відділення поліції начальником сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП майором поліції ОСОБА_1 та неналежної організації роботи останнього окремими поліцейськими Криворізького РУП ГУНП вважала такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, а в діях окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП дисциплінарні проступки вважала встановленими. Дисциплінарною комісією було запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 2, 3 пункту 1 розділу ІІ, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пунктів 13, 14 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 1.4 розділу 1, абзацу 2 пункту 2.1 розділу 2, абзацу 7 пункту 2.3 розділу 2 посадової інструкції № 45.1/2-5дск, Присяги поліцейського, що виразилось у невжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, непроведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , нездійснення контролю за веденням дорожньої документації та порядком використання службових транспортних засобів, закріплених за сектором кримінальної поліції, неналежному контролі за виконанням ухвали суду про здійснення приводу, вхідних документів та доручень слідчих у встановлений термін підлеглими поліцейськими, діяльність яких координує та контролює, тобто вчиненні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, застосувати до заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції майора поліції ОСОБА_1 (0047058) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
У висновку службового розслідування, затвердженому 22.08.2023, зазначено, що службовим розслідуванням встановлено, зокрема, таке.
22.08.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області видано наказ № 1563к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Криворізького РУП ГУНП», згідно з пунктом 1 якого за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1 статті 15, абзацу 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 2, 3 пункту 1 розділу ІІ, пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пунктів 13, 14 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, пункту 1.4 розділу 1, абзацу 2 пункту 2.1 розділу 2, абзацу 7 пункту 2.3 розділу 2 посадової інструкції № 45.1/2-5дск, Присяги поліцейського, що виразилось у невжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, непроведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , нездійснення контролю за веденням дорожньої документації та порядком використання службових транспортних засобів, закріплених за сектором кримінальної поліції, неналежному контролі за виконанням ухвали суду про здійснення приводу, вхідних документів та доручень слідчих у встановлений термін підлеглими поліцейськими, діяльність яких координує та контролює, тобто вчиненні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, застосовано до заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції майора поліції ОСОБА_1 (0047058) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції. Пунктом 4 цього наказу з 22.08.2023 ОСОБА_1 допущено до виконання службових обов`язків за посадою заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції.
Згідно із записом, що міститься у наказі, позивач ознайомлений з ним 28.08.2023.
04.09.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області видано наказ № 609 о/с «По особовому складу», яким звільнено майора поліції ОСОБА_1 (0047058) заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції з 04.09.2023 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 22.08.2023 № 1563к.
Примірник наказу № 609 о/с від 04.09.2023 позивач отримав 04.09.2023, що підтверджується його підписом у наказі.
Не погодившись з оскаржуваними наказами про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII в редакції на час виникнення спірних правовідносин).
Завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (стаття 2 цього Закону).
Відповідно до частини першої статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
За змістом частини першої, четвертої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до частини першої статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до частини 1 статті 15 Закону України «Про звернення громадян» органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Згідно з абзацем 2 частини 1 статті 19 Закону України «Про звернення громадян» органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, медіа, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги.
Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.
Абзацами 2, 3 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Згідно з пунктом 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки. Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Згідно з пунктом 13 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, перед виїздом службового транспортного засобу водії отримують у відповідальної за автотранспортну діяльність особи дорожній лист, проходять передрейсові медичний огляд та інструктаж, засвідчують їх проходження власним підписом у дорожньому листі та відповідних облікових журналах, подають закріплений транспортний засіб на огляд технічного стану відповідальною за автотранспортну діяльність особою, яка підтверджує його справність підписом у відповідному розділі дорожнього листа. Про виявлені зовнішні пошкодження транспортних засобів перед виїздом або після їх повернення відповідальні за автотранспортну діяльність особи письмово доповідають безпосередньому керівництву.
Відповідно до пункту 14 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України проходження водіями передрейсового інструктажу, який проводиться відповідальною за автотранспортну діяльність особою, фіксується в журналі обліку інструктажів водіїв (додаток 7) і підтверджується їх підписами у відповідних розділах цього журналу, в яких відображається передрейсовий (щоденний) і спеціальний (додатковий) інструктажі:
1) тема спеціального (додаткового) інструктажу в журналі зазначається у довільній формі, оскільки вказаний інструктаж пов`язаний з використанням службових транспортних засобів для виконання окремих конкретно визначених завдань (при зміні оперативної обстановки, погіршенні погодних умов, виїзді у відрядження за межі регіону тощо) або використанням транспортних засобів, щодо яких діють дозволи на позагаражне (позавідомче) зберігання;
2) тема передрейсового (щоденного) інструктажу позначається номером з окремо розробленої та затвердженої керівництвом органів поліції тематики, яка розробляється відповідно до основних положень ПДР в обсязі, необхідному для проведення передрейсового інструктажу водіїв з урахуванням пори року, умов і специфіки використання транспортних засобів в органах поліції відповідного регіону, та зберігається в журналах обліку інструктажів водіїв.
Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Відповідно до посадової інструкції № 45.1/2-5 дск, затвердженої 03.01.2023, заступник начальника відділення поліції начальник сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 координує та контролює за усіма напрямками діяльність сектору кримінальної поліції ВП № 1 Криворізького РУП (пункт 1.4 розділ 1 посадової інструкції), забезпечує систематичний контроль за станом реєстрації та обліку заяв та повідомлень про правопорушення, особливо за фактами укриття, нереагування на повідомлення про злочин, поверхневої перевірки та фальсифікації матеріалів (абзац 2 пункту 2.1 розділу 2 посадової інструкції), розглядає скарги та приймає відповідні рішення, організовує роботу з документами, здійснює контроль за їх збереженням (абзац 7 пункту 2.3 розділу 2 посадової інструкції).
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону № 580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, в редакції на час виникнення спірних відносин).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Поліцейський перебуває під захистом держави. Права поліцейського та порядок їх реалізації з урахуванням особливостей служби в поліції визначаються Конституцією та законами України. Обмеження прав поліцейського не допускається, крім випадків, визначених законом (частина четверта, п`ята цієї статті Статуту).
Відповідно до частини шостої статті 1 Дисциплінарного статуту під час виконання службових обов`язків поліцейський має право: 1) на повагу до своєї особистості, коректне ставлення з боку керівників, колег та інших осіб; 2) вимагати письмового оформлення обсягу посадових (функціональних) обов`язків за відповідною посадою та створення умов, необхідних для їх виконання; 3) приймати у межах, визначених посадовими (функціональними) обов`язками, рішення або брати участь у їх підготовці; 4) на доступ до службової інформації, необхідної для виконання обов`язків за посадою; 7) ознайомлюватися з матеріалами особової справи, висновками службового розслідування, що проводиться стосовно нього, а також долучати до нього свої пояснення; 8) робити копії матеріалів особової справи, висновків службового розслідування за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 9) на неупереджений розгляд скарг, поданих на його рішення, дії чи бездіяльність, а також на неупереджений розгляд поданих ним скарг, у тому числі на рішення, дії чи бездіяльність його керівників; 10) на правничу допомогу та захист своїх прав під час розгляду скарг або під час проведення службових розслідувань.
Відповідно до частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини третьої, п`ятої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частини перша, друга статті 13 Статуту).
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
У подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався та діяв як на час виникнення спірних правовідносин, так і на час розгляду справи.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (частина перша статті 27 Статуту).
Частинами третьою, п`ятою та шостою статті 26 цього Статуту унормовано, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях. За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування.
З метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893, в редакції на час спірних відносин).
За змістом пункту 1 розділу І Порядку № 893 цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1, 4 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до положень розділу VI Порядку № 893 висновок службового розслідування є підсумковим документом службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.
Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (частина друга статті 29 Статуту).
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку. Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду.
Отже, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення зі служби в поліції.
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування, яке проводиться з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.
Під час судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 609 о/с від 04.09.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 22.08.2023 № 1563к, прийнятим за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 22.08.2023 та затвердженим т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області 22.08.2023.
За вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у невжитті заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань під час розгляду заяв ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 щодо вчинення кримінальних правопорушень та погодженні висновків про списання до справи матеріалів за вказаними заявами, непроведенні об`єктивної та повної перевірки за заявами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , нездійснення контролю за веденням дорожньої документації та порядком використання службових транспортних засобів, закріплених за сектором кримінальної поліції, неналежному контролі за виконанням ухвали суду про здійснення приводу, вхідних документів та доручень слідчих у встановлений термін підлеглими поліцейськими, діяльність яких координує та контролює, тобто вчиненні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону.
Саме з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, проводиться службове розслідування, яке полягає у перш за все у зборі, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського та яке має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (яких) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього, відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень, вид і розмір заподіяної шкоди, причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
При цьому, дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає виключно у разі вчинення безпосередньо ним дисциплінарного проступку, тобто у разі невиконання чи неналежного виконання саме ним службової дисципліни, і такі обставини щодо вчинення цією особою дисциплінарного проступку, встановлюються під час службового розслідування щодо особи порушника.
Досліджені судом матеріали службового розслідування, висновки якого покладено в основу оскаржуваного наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, свідчать про доведеність відповідачем вини останнього у вчиненні в умовах воєнного стану дисциплінарного проступку, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перевіряючи рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, зокрема, має перевірити чи прийнято воно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення. При цьому, даючи юридичну оцінку правильності застосування дисциплінарного стягнення, суд має виходити з характеру дисциплінарного проступку, обставин, за яких його вчинено, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.
Суд зазначає, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені. При цьому, керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання законодавства України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, а також вимагати їх дотримання від підлеглих, а також відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, та не має права перекладати свою відповідальність на підлеглих.
Позивач, приступивши до виконання обов`язків заступника начальника відділення поліції начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у спірних правовідносинах був зобов`язаний не лише особисто дотримуватися та неухильно виконувати вимоги законодавства та контролювати їх виконання та дотримання підлеглими.
Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області дотримано вимоги щодо проведення службового розслідування і не допущено порушення щодо порядку його проведення.
Слід зуважити, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, а не обов`язок, надавати пояснення, відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються. ОСОБА_1 таким правом не скористався, не надав дисциплінарній комісії ні усних, ні письмових пояснень під час проведення службового розслідування.
Та обставина, що він протягом тривалого часу перебував на лікарняних, не доводить його неспроможність надати відповідні пояснення.
Враховуючи вжиті дисциплінарною комісією заходи, суд вважає доведеним факт обізнаності ОСОБА_1 із датами засідання дисциплінарної комісії. У матеріалах справи відсутні відомості повідомлення позивачем дисциплінарної комісії про неможливість прибути на засідання, наявність поважних причин чи обставин, які перешкоджають йому взяти участь у засіданнях.
Висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем.
У постанові від 14.09.2023 у справі № 200/1018/21-а Верховний Суд зауважив, що дисциплінарна та кримінальна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами. Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набранням чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.
Рішення у кримінальному провадженні не може свідчити про наявність чи відсутність вини особи у скоєнні дисциплінарного проступку або самого факту скоєння такого проступку, оскільки у цьому випадку надається правова кваліфікація діям (бездіяльності) особи на підставі Кримінального кодексу України. Предметом цього спору є саме порушення позивачем службової дисципліни.

Рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, хоч і прийнято в тому числі на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, розпочатого стосовно нього за ознаками кримінального правопорушення, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження під час розгляду цієї справи судом, слідує, що відповідач правомірно застосовував до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни - вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року у справі № 819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі № 480/4079/18.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку.

Суду не надано жодного доказу, який би свідчив на користь того, що при обранні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не були враховані характер проступку та/або його наслідки, а також особа позивача, його характеристика, ступінь вини, та інші обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про те, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

Отже, оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для скасування оскаржуваних наказів № 1563к від 22.08.2023, яким було застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби, та № 609о/с від 04.09.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції.

Позовні вимоги про поновлення позивача на службі в поліції на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та стягнення з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача зі служби, тому підстави для задоволення таких позовних вимог відсутні.

Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, з урахуванням висновків Верховного Суду, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

Позивачем за подання позовної заяви було сплачено судовий збір на суму 2147,20 грн, що підтверджується квитанцією № 5572-5470-0842-7744 від 06.09.2023 на суму 1073,60 грн та квитанцією № 4049-3083-5570-6396 від 06.09.2023 на суму 1073,60 грн.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивачем, крім вимог про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, пред`явлено позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. За подання до суду позовної заяви з такою вимогою підлягав сплаті судовий збір як за вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684 грн.

Отже, за подання до суду даної позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у сумі 1073,60 грн (2684 х 0,4 = 1073,60). Позивачем надміру сплачено судовий збір у сумі 1073,60 грн.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Відповідно до ст. 139 КАС України розподіл витрат позивача зі сплати судового збору в сумі 1073,60 грн за вимогу немайнового характеру про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності не здійснюється у зв`язку з відмовою у задоволенні позову.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 90, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач: Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, місцезнаходження: 49101, м. Дніпро, вул. Троїцька, буд. 20-а, .

Повний текст рішення складено 26.07.2024.

Суддя В.В. Рянська