Справа № 580/1199/24
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року справа № 580/1199/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Галасун А.О.,

представника позивача: Навроцької Т.В. за ордером,

представника відповідача: Некоз А.В. за посадою,

розглянувши у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Мастер-Тракс» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Мастер-Тракс» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.11.2023 №.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 28.02.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що на момент складання акту камеральної перевірки та винесення спірного податкового повідомлення-рішення вже набули чинності зміни внесені Законом України від 12.01.2023 року №2876-ІХ до ПК України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України пунктами 89 та 90, які зокрема пом`якшили відповідальність платника на період дії воєнного стану, який введений в Україні з 24.02.2022 року, тобто в цій частині вказаний вище закон має зворотну дію в часі.

Позивач вважає, що штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

На думку позивача, норми підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України суперечать нормам пункту 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України, що виражається у тому, що незважаючи на положення, що встановлені у підпункті 69.1, у податкового органу є право застосовувати санкції за будь-які порушення починаючи з 27.05.2022 незважаючи на випадки незастосування відповідальності зазначені у пункті 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України.

Відповідно п. 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України реєстрація податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року як умова звільнення від відповідальності за їх несвоєчасну реєстрацію застосовується лише до тих платників податків, в кого граничний термін виконання податкових зобов`язань припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року по 26 травня 2022 року.

Позивач звернув увагу, що після 27.05.2022 відсутній механізм, який визначає строки реєстрації податкових накладних, які несвоєчасно зареєстровані до початку воєнного стану у зв`язку з мораторієм встановленим Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 № 533-ІХ.

Позивач також звернув увагу суду, що чинним законодавством, станом на час реєстрації податкових накладних в кількості 20 із 24 (п/н №16,40,41,42) виписаних у період «ковідного мараторію», які були предметом перевірки, не врегульовано питання щодо можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків.

Спосіб підтвердження неможливості виконання платником податкового обов`язку врегульований наказом Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 виник після реєстрації всіх 24 податкових накладних (1 відкликана), що були предметом камеральної перевірки (20 податкових накладних зареєстровано у проміжок липень-серпень 2022 року, 3 податкові накладні зареєстровані до 23 вересня 2022 року, 1 податкова накладна №103 відкликана (анульована)).

З урахуванням наведеного, позивач вважає, що в умовах дії карантинних обмежень та введення воєнного стану, з огляду на діюче станом на час реєстрації податкових накладних законодавство, позивач опинився в ситуації правової невизначеності. При цьому свій податковий обов`язок позивач виконав, як на час проведення перевірки та і до часу врегулювання порядку підтвердження неможливості виконання платником додатків податкового обов`язку.

Відповідач, приймаючи спірне ППР, діяв з порушенням презумпції правомірності рішення платника податків, встановленої в підпункті 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 та пункті 56.21 статті 56 Податкового кодексу України, який повинен бути застосований беручи до уваги наявність правової колізії між нормами Податкового кодексу України.

Також позивач звернув увагу про порушення принципу стабільності, що передбачений підпунктом 4.1.9 пункту 4.1 статті 4 Податкового кодексу України, яким встановлено, що зміни до будь-яких елементів податків та зборів не можуть вноситися пізніш як за шість місяців до початку нового бюджетного періоду, в якому будуть діяти нові правила та ставки. Податки та збори, їх ставки, а також податкові пільги не можуть змінюватися протягом бюджетного року.

Окрім зазначеного позивач звернув увагу, що перевіркою охоплені періоди реєстрації податкових накладних з 11.07.2022 по 05.01.2023, тому проведення перевірки 29.09.2023 після закінчення тридцятиденного строку з дати реєстрації податкових накладних суперечить п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України.

На думку позивача, підписання розрахунку штрафних санкцій, який є невід`ємною частиною податкового повідомлення-рішення, головним державним інспектором Костяним С. суперечить вимогам законодавства.

На підставі наведеного позивач вважає, що його позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідач у визначений судом час подав відзив на позовну заяву, у якому проти позову заперечує повністю. Позиція відповідача зводиться до того, що Головним управлінням ДПС у Черкаській області проведено камеральну перевірку своєчасної реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) ТОВ «Мастер-Тракс» та встановлено, що платником ТОВ «Мастер-Тракс» несвоєчасно зареєстровано 24 податкові накладні періодом виписки грудень 2021 року, 3 податкові накладні періодом виписки червень 2022 року, 1 податкова накладна періодом виписки серпень 2022 року, 1 податкова накладна періодом виписки грудень 2022 року, порушено строк реєстрації від 5 до 119 днів.

Також відповідач звернув увагу, що тимчасово, на період дії воєнного стану, починаючи з 27.05.2022, переважають норми в частині звільнення від відповідальності за несвоєчасне виконання платником податків податкових обов`язків у випадках та за умов, передбачених п. 69 підрозд. 10 розд. XX Податкового кодексу України.

Тому норма п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX ПК України щодо мораторію (зупинення) застосування: штрафних санкцій за порушення термінів нарахування, декларування та сплати податків і зборів на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) не застосовується з 27.05.2022 на період дії воєнного стану.

Відповідач наголосив, що штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання починаючи з 16 січня 2023 року.

При цьому порушення платником податків граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Закону №2876-IX, тягне за собою накладання на такого платника податків штрафу у розмірах, встановлених пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПКУ.

ТОВ «Мастер-Тракс» не подано до ГУ ДПС у Черкаській області заяву у довільній формі та відповідні документи (копії документів), що підтверджують неможливість своєчасної реєстрації податкових накладних відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 за №225, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 25.08.2022 за №967/38303 «Про затвердження Порядку підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження»

На підставі наведеного відповідач вважає, що до позивача правомірно застосовано штрафні санкції.

В додаткових поясненнях представник відповідача зазначив, що розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені (тобто податкові накладні складені та зареєстровані з порушенням строку, який визначений пунктом 201.1 статті 201 ПК України до внесення змін Законом № 2876-IX) є неможливим. Відтак зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо податкових накладних, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-ІХ або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).

Представник відповідача звернув увагу, що в акті камеральної перевірки від 29.09.2023 №9918/23-00-04-03-04/41826648 визначено граничний строк реєстрації 27.05.2022, тобто з моменту скасування мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

TOB «Мастер-Тракс» не надано документів, що підтверджують чи засвідчують форс-мажорні обставини для суб`єкта господарської діяльності в частині виконання ним податкового обов`язку, а саме: дотримання граничних строків реєстрації податкових накладних.

Представник відповідача вважає, що податковим законодавством не визначено виключень щодо застосування штрафних санкцій за порушення терміну реєстрації ПН/РК в ЄРПН, в тому числі тих, які після їх реєстрації визнаються як помилково (безпідставно) складені, тому до позивача правомірно застосовано відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №103 від 15.12.2021.

Щодо підписання розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків, звернув увагу, що розрахунок є додатком до ППР, що є його невід`ємною частиною. Даний розрахунок не є окремим документом, який потребує підписання керівника (його заступника або уповноваженої особи). Оскільки первинний документ (Податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 року №) підписаний ОСОБА_1 , якому за наказом ГУ ДПС у Черкаській області від 01.09.2022 №269 делеговані повноваження на прийняття податкових повідомлень-рішень, додаток, який є його частиною не потребує окремого підписання керівником.

В додаткових поясненнях представник позивача зазначила, що причиною відкликання (коригування) податкової накладної №103 стала помилковість її складання так як її виписано на одну й ту саму господарську операцію вдруге. Так, 30.11.2021 виписана податкова накладна №9 отримувач (покупець) ТОВ «Моторхоум» на загальну суму з урахуванням ПДВ 1032 554,20 грн. по першій події (виписка по рахунку за 30.11.2021 документ №21 призначення платежу: за договором №2 від 23.11.2021 (1 032 554,19). Після постачання товару виписана помилково податкова накладна №103. Податкове зобов`язання увійшло до податкової декларації з податку на додану вартість, що підтверджується податковою декларацією з податку на додану вартість за листопад 2021 року, яка прийнята відповідачем 20.12.2021 за реєстраційним номером № відповідно до квитанції №2.

Представник відповідача подав додаткові пояснення у справі, в яких зазначив, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, тому камеральну перевірку ТОВ «Майстер-Тракс» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних проведено 29.09.2023 за період 1095 днів, тобто перевіркою був охоплений відповідний період 2021, 2022, 2023 років. Мораторій на проведення камеральних перевірок з питань своєчасності реєстрації податкових накладних згідно п.п. 69.2 п.69 підрозд.10 розд XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України не встановлювався.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Представник відповідача заперечила проти задоволення позову з підстав його необґрунтованості.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх дослідженими доказами, суд зазначає наступне.

Головним управлінням ДПС у Черкаській області проведено камеральну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «Мастер-Тракс» щодо дотримання строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), якою встановлено порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

За результатами перевірки складено акт від 29.09.2023 №9918/23-00-04-03-04/41826648, яким встановлено, що на підставі аналізу даних ЄРПН перевіркою встановлено, що ТОВ «Мастер-Тракс» складено наступні податкові накладні:

- №3 від 02.12.2021 на загальну суму ПДВ 37477,57 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 12.08.2022, порушено строк реєстрації - 77 днів,

- №103 від 15.12.2021 на загальну суму ПДВ 172092,37 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 10.08.2022, порушено строк реєстрації - 75 днів,

- №16 від 15.12.2021 на загальну суму ПДВ 360197,38 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 22.09.2022, порушено строк реєстрації - 118 днів,

- №41 від 15.12.2021 на загальну суму ПДВ 91968,92 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 21.09.2022, порушено строк реєстрації - 117 днів,

- №42 від 15.12.2021 на загальну суму ПДВ 47984,55 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 23.09.2022, порушено строк реєстрації - 119 днів,

- №40 від 15.12.2021 на загальну суму ПДВ 345249 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.12.2021, зареєстровано 20.09.2022, порушено строк реєстрації - 116 днів,

- №17 від 16.12.2021 на загальну суму ПДВ 78070,58 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 12.08.2022, порушено строк реєстрації - 77 днів,

- №22 від 24.12.2021 на загальну суму ПДВ 7506 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 25.07.2022, порушено строк реєстрації 59 днів,

- №20 від 24.12.2021 на загальну суму ПДВ 2377,76 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 25.07.2022, порушено строк реєстрації - 59 днів,

- №23 від 24.12.2021 на загальну суму ПДВ 2377,76 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 26.07.2022, порушено строк реєстрації - 60 днів,

- №25 від 27.12.2021 на загальну суму ПДВ 223608,33 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 13.07.2022, порушено строк реєстрації 47 днів,

- №36 від 27.12.2021 на загальну суму ПДВ 28176,67 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 11.07.2022, порушено строк реєстрації 45 днів,

- №38 від 27.12.2021 на загальну суму ПДВ 85805,75 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 11.07.2022, порушено строк реєстрації 45 днів,

- №39 від 27.12.2021 на загальну суму ПДВ 211823,54 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 11.07.2022, порушено строк реєстрації 45 днів,

- №37 від 27.12.2021 на загальну суму ПДВ 4388,52 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 11.07.2022, порушено строк реєстрації 45 днів,

- №27 від 29.12.2021 на загальну суму ПДВ 19506,17 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 26.07.2022, порушено строк реєстрації 60 днів,

- №29 від 29.12.2021 на загальну суму ПДВ 5240,56 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 26.07.2022, порушено строк реєстрації 60 днів,

- №101 від 29.12.2021 на загальну суму ПДВ 188295,97 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 03.08.2022, порушено строк реєстрації 68 днів,

- №28 від 29.12.2021 на загальну суму ПДВ 164447,24 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 03.08.2022, порушено строк реєстрації 68 днів,

- №32 від 30.12.2021 на загальну суму ПДВ 255518,98 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 01.08.2022, порушено строк реєстрації 66 днів,

- №31 від 30.12.2021 на загальну суму ПДВ 189630,74 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 28.07.2022, порушено строк реєстрації 62 дні,

- №35 від 30.12.2021 на загальну суму ПДВ 70469,80 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 28.07.2022, порушено строк реєстрації 62 дні,

- №34 від 30.12.2021 на загальну суму ПДВ 77183,48 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 27.07.2022, порушено строк реєстрації 61 день,

- №30 від 30.12.2021 на загальну суму ПДВ 88537,20 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.01.2022, зареєстровано 10.08.2022, порушено строк реєстрації 75 днів,

- №1 від 13.06.2022 на загальну суму ПДВ 5000 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 22.07.2022, зареєстровано 30.06.2022, порушено строк реєстрації 22 дні,

- №2 від 28.06.2022 на загальну суму ПДВ 8333,33 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.07.2022, зареєстровано 22.07.2022, порушено строк реєстрації 7 днів,

- №3 від 30.06.2022 на загальну суму ПДВ 8823,33 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 15.07.2022, зареєстровано 21.07.2022, порушено строк реєстрації 6 днів,

- №1 від 02.08.2022 на загальну суму ПДВ 1833,33 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 31.08.2022, зареєстровано 15.09.2022, порушено строк реєстрації 15 днів,

- №1 від 12.12.2022 на загальну суму ПДВ 3166,67 гривень, граничний строк реєстрації в ЄРПН 12.12.2022, зареєстровано 05.01.2023, порушено строк реєстрації 5 днів.

На підставі акту перевірки Головним управлінням ДПС у Черкаській області винесено податкове повідомлення-рішення від 06.11.2023 № про нарахування штрафних санкцій на загальну суму 1132947,82 грн., застосованих відповідно до ст. 120-1 ПК України за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних.

За результатами процедури адміністративного оскарження зазначене податкове повідомлення-рішення залишено без змін рішенням Державної податкової служби України від 18.01.2024 №1455/6/99-00-06-03-01-06.

Позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів, оскільки не погоджується із рішенням контролюючого органу.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Органи державної податкової служби згідно п.75.1 ст.75 ПК України, мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.

Законом України № 1797-VIII від 21.12.2016 підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 доповнено абзацом другим, відповідно до якого предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно ст.102 Кодексу, контролюючий орган має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 39 2 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

З наведеного правового регулювання вбачається, що камеральна перевірка з питань реєстрації податкових накладних проводиться без попередження платника податків, без його згоди та не потребує присутності під час її проведення. При цьому, період за який проводиться перевірка становить 1095 днів, а не 30 днів, як помилково вважає представник позивача, тому твердження про незаконність проведення перевірки судом відхиляються.

Вирішуючи питання про правомірність застосування до позивача штрафних санкцій у період дії карантину та в умовах воєнного стану щодо податкових накладних датованих груднем 2021 року, суд виходить з таких обставин.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені строки скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для зведених ПН та/або РК коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 ПКУ, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

За правилами пункту 120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

З наведених норм Податкового кодексу України слідує висновок, що порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних є підставою для застосування відповідальності у вигляді штрафу в залежності від пропущеного строку реєстрації.

Відповідно до п. 52-1 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій, зокрема, за порушення вимог законодавства в частині нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Абзацом вісімнадцятим п.п. 69.2 п. 69 підрозд. 10 розд. XX Податкового кодексу України, з урахуванням змін внесених Законом України від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27.05.2022, визначено, що у разі виявлення порушень Законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з ПКУ, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених п.п. 112.8.9 п. 112,8 ст. 112 ПКУ (вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс- мажору)), що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Цим же Законом від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ підпункт 69.1 п. 69 підрозд. 10 розд. XX Податкового кодексу України викладено в такій редакції:

« 69.1. У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.».

Отже, з 27.05.2022 законодавець фактично відновив відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, які платники податків мали право зареєструвати у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Вказаний Закон регулює перехідний період для реєстрації податкових накладних датою виписки лише з 24.02.2022. При цьому, платникам податків не надано перехідного періоду з метою забезпечення можливості реєстрації податкових накладних, датою складання у період дії карантину та до запровадження в Україні воєнного стану 24.02.2022.

Суд звертає увагу, що вимога щодо «якості закону» та можливості незастосування судом такого закону ґрунтуються, у першу чергу, на положеннях частини першої статі 57 Конституції України, яка встановлює, що «кожному гарантується право знати свої права і обов`язки». З цієї конституційної норми слідує те, що у випадку встановлення судом факту того, що закон сформульований у спосіб, який не дозволяє особі знати свої права і обов`язки, застосування (тлумачення) такого закону повинно відбуватися судом на користь особи, яку позбавили (звузили) на підставі цього закону певного права або встановили (розширили) для неї нові обов`язки.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 констатував, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України у справі від 22 вересня 2005 року №5-рп/2005 міститься наступний висновок «із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі».

У практиці, зокрема, адміністративного судочинства можна зустріти приклади застосування принципу in dubio pro tributario (пріоритет з найбільш сприятливим для особи тлумаченням норми права), який запозичено з кримінального судочинства та загальноприйнято розуміти наступним чином: у разі якщо норма закону або іншого нормативного акта, виданого на основі закону, або якщо норми різних законів або нормативних актів дозволяють неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків особи у її взаємовідносинах з державою (в особі відповідних суб`єктів владних повноважень), тлумачення такого закону здійснюється на користь особи (суб`єкта приватного права).

Європейський суд з прав людини, зокрема у рішенні від 14.01.2011 у справі Щокін проти України, № 23759/03 та № 37943/06 зазначає про «закон» та його критерії у контексті забезпечення захисту від свавільного втручання публічних органів державної влади у майнові права. Розуміється якість закону, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (рішення у справі Beyeler проти Італії, 28.05.2002, №33202/96).

В контексті наведених висновків Конституційного Суду України та Європейського суду з прав людини, суд зазначає, що положення Закону від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ, якими внесено зміни до Податкового кодексу України, не відповідають критерію «якості закону», оскільки позбавили платників податків можливості спрогнозувати свою поведінку та передбачати юридичні наслідки такої поведінки.

Карантин введений постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СoV-2» і з урахуванням рішень Уряду України, зокрема, постанови КМУ від 27.06.2023 №651 діяв до 24:00 год. 30.06.2023.

Фактично платники податків, які не зареєстрували податкові накладні у період карантинних обмежень, з 27.05.2022 автоматично стали порушниками податкової дисципліни, хоча до набрання чинності Закону від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ такими не вважались.

Тим самим Закон запровадив відповідальність і створив прогалину щодо правовідносин, які вже виникли до набрання ним чинності та не надав можливості платникам податків правомірно врегулювати свою поведінку.

Суд звертає увагу, що за даними акту перевірки №1455/6/99-00-06-03-01-06 від 18.01.2024 період нарахування штрафних санкцій щодо податкових накладних, виписаних у грудні 2021 року, тобто в період дії карантину, розпочато з 27.05.2022, тобто позивачу не надано будь-якого строку для реєстрації цих податкових накладних.

Разом з тим, платникам податків, які мають можливість виконувати податкові обов`язки, надано право зареєструвати податкові накладні до 15.07.2022, датою складання у період воєнного стану з 1 лютого по 31 травня 2022 року і після цього запроваджено відповідальність.

З наведеного вбачається, що Законом від 12 травня 2022 року № 2260-ІХ для платників податків не створено рівних можливостей з метою реєстрації податкових накладних датою складання у період дії карантину, порівняно з податковими накладними датою складання у період дії воєнного стану з 1 лютого по 31 травня 2022 року.

На переконання суду, і перші, і другі мали бути зареєстровані на рівних умовах, оскільки зміна законодавства для обох категорій мала місце у період дії воєнного стану.

Наявність вищенаведеної прогалини в законі не може покладати на позивача відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, оскільки законодавчі зміни не забезпечили прогнозованості поведінки платника податків, який мав обґрунтовані очікування щодо реєстрації податкових накладних після завершення карантинних обмежень.

Однією з основних засад податкового законодавства України є презумпція правомірності рішень платника податку, яка закріплена пп. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 Податкового кодексу України та передбачає: правомірність рішень платника податків в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Як встановлено судом, позивач зареєстрував 24 податкові накладні датами складання грудень 2021 року протягом липня-вересня 2022 року, що на думку суду за відсутності визначеної законом кінцевої дати їх реєстрації, не є порушенням норм закону, оскільки позивач мав право на обґрунтовані очікування щодо реєстрації податкових накладних після завершення карантинних обмежень, тобто до 30.06.2023. Саме тому суд вважає зазначене рішення платника податків правомірним та одночасно вважає протиправним застосування до нього відповідальності у вигляді штрафу за несвоєчасну реєстрацію 24-ох податкових накладних датами складання грудень 2021 року в розмірі 1129732,16 грн.

Касаційним адміністративним судом неодноразово застосовано тлумачення якості Закону з метою захисту суб`єкта приватного права у його спорі з суб`єктом владних повноважень, зокрема, у постановах від 09.07.2020 у справі № 823/647/17, від 17.06.2020 у справі № 826/17578/15, від 29.04.2020 у справі № 826/2338/17, від 29.04.2020 у справі №826/18792/16 та від 11.02.2020 у справі № 816/502/16.

Одночасно суд вважає за необхідне зазначити, що в наведеному випадку можливість платника податків виконувати свій податковий обов`язок не впливає на кваліфікацію його дій, оскільки до 27.05.2022 законодавцем не вживалось поняття «неможливість виконання платником податків податкового обов`язку на період до припинення або скасування воєнного стану», відповідно платник податків, який діяв в умовах карантинних обмежень не повинен доводити, що неможливість реєстрації податкових накладних обумовлена саме воєнним станом. Правовідносини щодо введення воєнного стану виникли в майбутньому та не могли бути прогнозовані платником податків, який не зареєстрував податкові накладні у період дії карантину.

Щодо застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №103 від 15.12.2021, суд виходить з таких обставин.

Податкова накладна №103 на суму ПДВ 172092,37 грн. подана позивачем на реєстрацію 10.08.2022 о 10 год. 10 хв.

В цей же день, 10.08.2022 о 14:24:03 позивач подав розрахунок коригування до податкової накладної №103 від 15.12.2021, яким зменшив суму податкового зобов`язання з ПДВ в розмірі 172092,37 грн. зазначену в цій податковій накладній. Вказаний розрахунок прийнято 10.08.2022, про що свідчить квитанція про реєстрацію в ЄРПН за № .

Отже, після проведення коригування позивач фактично анулював показники податкової накладної №103 від 15.12.2021, які жодним чином не впливають на розмір податкових зобов`язань позивача з ПДВ, оскільки податкове зобов`язання увійшло до податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2021 року, яка прийнята відповідачем 20.12.2021 за реєстраційним номером № відповідно до квитанції №2. Наведене також підтверджується розшифровкою суми податкових зобов`язань, що включені до податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2021 року. Як наслідок, у межах спірних правовідносин має місце недоведеність складу податкового правопорушення, покладеного в основу застосування податковим органом до Позивача штрафних санкцій, передбачених п. 120-1 ст. 120-1 ПК України.

Зазначений висновок щодо неможливості застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію в ЄРПН помилково виписаних податкових накладних узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 28.03.2019 у справі №809/1420/17, від 05.03.2019 у справі №806/2975/16, від 06.08.2018 у справі №802/1198/16-а, від 26.06.2018 у справі № 813/4556/16, від 22.08.2018 у справі №804/1366/17, від 27.11.2018 у справі №821/676/17, від 29.01.2019 у справі № 825/2102/18, від 05.03.2019 у справі № 806/2975/16, від 28.03.2019 у справі № 809/1420/17.

Вирішуючи питання про застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних №1 від 13.06.2022, №2 від 28.06.2022, №3 від 30.06.2022, №1 від 02.08.2022, №1 від 12.12.2022, суд враховує наступне.

Законом України від 12 січня 2023 року №2876-ІХ Про внесення змін до розділу XX Перехідні положення ПК України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування (далі - Закон №2876-ІХ), який набрав чинності 08.02.2023, підрозділ 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ доповнено пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану та протягом шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, збільшено граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування (далі - ПН/РК) до податкових накладних в ЄРПН, встановлені пунктом 201.10. ст. 201 ПКУ, та зменшено розміри штрафів за їх порушення, які встановлено пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПКУ.

Відповідно, визначені пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ строки реєстрації в ЄРПН застосовуються до ПН/РК, граничний термін реєстрації в ЄРПН яких припадає на період з дати набрання чинності Законом №2876-ІХ та діють тимчасово протягом дії воєнного стану в Україні та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, та становлять:

для ПН/РК до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для ПН/РК коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Згідно з пункту 90 підрозділу 2 розділу XX ПКУ передбачено, що тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:

2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких ПН/РК, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів (п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПКУ).

З аналізу вищенаведених законодавчих приписів вбачається, що штрафи у розмірах, встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX Перехідні положення ПКУ граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН.

На переконання суду, наведений закон допускає неоднозначне тлумачення прав та обов`язків платників податків щодо своєчасності реєстрації податкових накладних у період дії воєнного стану, оскільки містить норму яка визначає застосування у зменшеному розмірі штрафів протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24 лютого 2022 року №64/2022. Разом з тим, визначає, що пом`якшення відповідальності стосується тільки податкових накладних з датою реєстрації після набрання ним чинності.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до п. 11 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України штрафні (фінансові) санкції (штрафи) за наслідками перевірок, які здійснюються контролюючими органами, застосовуються у розмірах, передбачених законом, чинним на день прийняття рішень щодо застосування таких штрафних (фінансових) санкцій (з урахуванням норм пункту 7 цього підрозділу).

Зважаючи на ту обставину, що зміни внесені вищенаведеним Законом зменшують відповідальність платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних та надають платникам додатковий час для реєстрації податкових накладних на період воєнного стану, який введено 24.02.2022, тому з урахуванням презумпції правомірності рішень платника податків та «якості закону», на дату винесення податкового повідомлення-рішення від 06.11.2023 № відповідач повинен був їх врахувати. Отже, застосування до позивача штрафних санкцій в наведеній частині також є неправомірним.

Щодо решти доводів сторін суд застосовує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору слід стягнути з відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 06.11.2023 №.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м. Черкаси, вул. Хрещатик, 235, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю Мастер-Тракс (18030, Черкаська обл., м. Черкаси, провул. Пацаєва, буд. 15, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 26.07.2024.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО