Справа № 520/20680/24
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2024-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питання вирішення клопотання про розгляд справи

за правилами загального позовного провадження та клопотання про витребування доказів

29 липня 2024 р. справа № 520/20680/24

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сліденка А.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження за процедурою письмового провадження клопотання представника ОСОБА_1 про розгляд за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні справи за позовом ОСОБА_1 (далі за текстом - позивачЯрмака ОСОБА_2 ) до Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі за текстом - Відповідач №1, суб"єкт владних повноважень, адміністративний орган, владний суб"єкт, орган публічної адміністрації), ІНФОРМАЦІЯ_2 (далі за текстом - Відповідач №2), ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі за текстом - Відповідач №3) про 1) визнання протиправним та скасування рішення (постанови) Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 від 04.06.2024р. стосовно ОСОБА_1 ; 2) зобов"язання Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 направити ОСОБА_1 для проходження військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 для повторного проведення медичного огляду щодо визначення ступеню придатності до військової служби відповідно до приписів чинного законодавства,

встановив:

Ухвалою суду від 24.07.2024 р. було прийнято позов до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі; залучено до участі у справі у якості відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_5 та ІНФОРМАЦІЯ_6 ; ухвалено здійснювати розгляд та вирішення справи одноособовим складом суду у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без повідомлення (виклику) осіб; витребувано докази.

Представник позивача 25.07.2024р. подав до суду клопотання про витребування доказів у справі, у якому просив суд витребувати у Військово-лікарської комісії ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_1 документи (докази по справі) за належністю та регламентацією їх знаходження (архіву): рішення (постанова) від 04.06.2024 року ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_7 відносно ОСОБА_1 ; матеріали медичної справи військовозобов`язаного ОСОБА_1 (картка обстеження та медичного огляду); акт дослідження стану здоров`я ОСОБА_1 ВЛК при Київському ЦК та СП; свідоцтво про хворобу ОСОБА_1 у разі її оформлення; довідка ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_7 відносно ОСОБА_1 щодо загального тану здоров`я; витяг з наказу начальник ВМКЦ регіону про призначення позаштатної постійної діючої ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_7 , їх персональний склад.

Також представник позивача 25.07.2024р. подав до суду клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, умотивоване тим, що рішення у даній справі здатне створити умови для формулювання Верховним Судом правового висновку у спорі з приводу проведення мобілізаційних заходів, проведення процедури військово-лікарської експертизи, проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період, котрий має юридичне значення для усіх військовозобов`язаних, тобто для значної кількості громадян України військовозобов`язаних. Зазначив, що розгляд даної справи має значний суспільний інтерес та враховуючи об`єм доказів, що їх має бути досліджено судом в рамках даної справи, значення справи для позивача, з метою повного, об`єктивного та всебічного розгляду адміністративної справи, вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подане клопотання суд зазначає, що згідно з ч.1 ст.12 Закону України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Частиною 2 ст.12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Як то указано у ч.3 ст.12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Отже, за винятком перелічених законодавцем у ч.4 ст.12 та ч.4 ст.257 КАС України випадків загальне позовне провадження та спрощене позовне провадження є рівносильними формами адміністративного судочинства, обрання яких жодним чином не впливає ані на доступ особи до суду, ані на ефективний правовий захист інтересів особи у розумінні ст.ст.6, 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.1 ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Частиною 2 ст.242 КАС України передбачено, що законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а ч.3 ст.242 КАС України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У розумінні ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами ч.2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обов"язок зазначати у тексті процесуальних документів обставини справи та доводити їх реальність і достовірність шляхом подання належних та допустимих доказів згідно з ч.5 ст.44, ч.2 ст.79, ч.3 ст.79, ч.4 ст.161, ч.4 ст.162 КАС України покладений першочергово на сторони у справі.

Водночас із цим, ч.4 ст.9 КАС України на адміністративний суд покладений обов`язок встановлення об"єктивної істини у спорі з власної ініціативи безвідносно до правових позицій сторін справи та процесуальної поведінки учасників спору.

Згідно з п.2 ч.6 ст.262 КАС України усний розгляд справи може не проводитись, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд відмічає, що у даному конкретному випадку причина виникнення спору, характер відносин, обсяг та зміст обставин - предмету доказування, сформульована заявником матеріально-правова вимога та доводи позову не спричиняють виникнення потреби у проведенні усного слухання справи.

Ознак існування значного суспільного інтересу до розгляду справи судом не виявлено, підстави для визнання спору складним відсутні, адже зміст, характер та правова природа спірних правовідносин, предмет доказування, обсяг та характер доказів ані поодинці, ані у поєднанні не зумовлюють складності даної справи.

Наявності інших факторів, котрі б спричиняли доцільність розгляду справи у порядку загального позовного провадження та перелічені у ч.3 ст.257 КАС України, судом не знайдено.

Тому у задоволенні клопотання про слухання справи у порядку загального позовного провадження у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін належить відмовити.

Стосовно витребування у відповідачів доказів суд зазначає, що статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частин 1, 4 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 3 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Приписами частин 5-6 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, суд може уповноважити на одержання таких доказів заінтересовану особу. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Відповідно до ч. 7 ст. 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

Клопотання заявника, обґрунтоване неможливістю подати докази, що мають значення при розгляді даної справи, задоволенню не підлягає у зв"язку із витребуванням означених доказів у сукупності в ухвалі суду від 24.07.2024р. у відповідача, а не у заявника.

Тому саме на особу, у якої витребовується доказ, підлягає поширенню ч. 7 ст. 80 КАС України.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 262, 241-243, 248, 256, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача про витребування доказів - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що ухвала не підлягає оскарженню; набирає законної сили з моменту підписання.

Cуддя А.В. Сліденко