Справа № 160/3706/23
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-12-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 грудня 2023 року Справа № 160/3706/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Галайди А.В.,
представника відповідача: Черканової Я.С.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання незаконним та скасування рішення, -
27.02.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якій позивач просить:
- прийняте Підгородненською міською радою 08.06.2022 року рішення №1691-15/8 про затвердження проекту детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 визнати незаконним та скасувати його.
В обґрунтування позовних вимог зазначається, що позивач є власником земельної ділянки та житлового будинку, розташованих по АДРЕСА_2 , що є суміжною із земельною ділянкою третьої особи ОСОБА_2 , стосовно якої прийняте спірне рішення, відтак, згідно з п.3 ч.7 ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивач наділений правом надавати свої пропозиції щодо проекту детального плану частини суміжної території (далі ДПТ), проте, оскаржуване рішення було прийняте без належного проведення громадських слухань, що є порушенням вимог ст.13 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а також без утворення погоджувальної комісії, яка згідно з вимогами Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011р. №555 (далі Порядок №555), повинна утворюватися у разі наявності спірних питань під час розгляду пропозицій громадськості, натомість, незважаючи на подані мешканцями вул. Тюменської у м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, в тому числі і позивачем, письмові заперечення, відповідальна особа органу місцевого самоврядування начальник відділу архітектури та земельних відносин Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області ОСОБА_3 у двотижневий строк не повідомила відповідний орган про наявність спірних питань громадськості, а самостійно склала протокол громадських слухань та прийняла рішення про недоцільність утворення погоджувальної комісії, в той же час жодного представника мешканців вул. Тюменської, у тому числі і позивача, не було повідомлено про день розгляду їх заперечень до ДПТ, що у сукупності свідчить про протиправність оскаржуваного рішення. Разом з цим, 24.02.2022р. в Україні запроваджено воєнний стан, у зв`язку із чим дія всіх державних реєстрів, в тому числі і Державного земельного кадастру, була зупинена, отже, відповідач не мав права приймати спірне рішення, оскільки його прийняттям вимагається здійснення реєстрації та внесення змін до Державного земельного кадастру. Більш того, згідно із Законом №2145-ІХ від 24.03.2022р. технічна документація, яку розробляють для зазначених цілей, не може передбачати поділ, об`єднання земельних ділянок, натомість ДПТ, затверджений спірним рішенням відповідача, передбачає поділ земельної ділянки на 4 окремі ділянки, що під час дії воєнного стану заборонено. Крім того, в порушення приписів п.4.1, п.4.3 Порядку розроблення містобудівної документації, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011р. №290 (далі Порядок №290), згідно з яким рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада, а Замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, є виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, у розглядуваному випадку Замовником ДПТ визначеного саме Підгородненську міську раду Дніпровського району Дніпропетровської області, а не її виконавчий комітет, а в подальшому сам відповідач і затвердив цей ДПТ. Також згідно з приписами.4.8 Порядку №290 детальний план території як окрема містобудівна документація розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови, а розроблення ДПТ в межах однієї земельної ділянки не свідчить про комплексне впорядкування та розвиток території. Водночас, функціональне призначення земельної ділянки, зазначене у ДПТ, не відповідає Генеральному плану міста, оскільки оскаржуване рішення відповідача фактично змінює квартал садибної забудови на квартал багатоквартирної житлової забудови, що суперечить положенням чинного Генерального плану міста, тобто ДПТ не уточнює існуючий Генеральний план, а змінює його, що є порушенням п.10. ст.19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Крім цього, спірне рішення порушує й права позивача на належні умови проживання та на безпечне для життя і здоров`я довкілля, зокрема, через те, що в зоні ДПТ відсутні мережі централізованого водо забезпечення (водовідведення) господарсько-побутової каналізації приватного сектору, хоча згідно з вимогами ДБН Б.2.2.-12:2019 «Планування та забудова територій» садибна забудова площею ділянок менше 600кв.м. повинна забезпечуватися централізованим водопроводом, а малоповерхова забудова площею приквартирних ділянок менше 300м водопроводом і каналізацією. При цьому додані до проекту ДПТ графічні матеріали свідчать про проектування самопливної каналізації від нових будинків, яка буде прокладатися навпроти будинку позивача до мереж міста, хоча у всьому місті Підгородне ніколи не існувало і не існує централізованих мереж водопостачання і водовідведення, господарсько-побутової каналізації приватного сектору, і тому таке проектне рішення призведе до того, що всі каналізація та стічні води будуть стікати до подвір`я позивача. Крім того, зазначене на схемі прокладання самопливної каналізації проектується на місці фактично розташованого підземного газопроводу. Також біля будинку №25, що належить позивачеві, ДПТ передбачено влаштування накопичувального лотка під уклоном 50 градусів, що призведе до руйнування та знищення забору та дорожнього полотна на АДРЕСА_2 , які в попередні роки було споруджено за власні кошти позивача на місці раніше існуючого болота, а влаштування штучного проїзду від земельної ділянки третьої особи до АДРЕСА_2 , як це передбачено ДПТ, затвердженим оскаржуваним рішенням відповідача, призведе до того, що будь-який транспорт, що буду рухатися в напрямку земельної ділянки третьої особи, буде змушений заїжджати на прибудинкову територію позивача.
14.03.2023 року позивачем на виконання вимог ухвали суду від 06.03.2023р. надано належним чином завірені копії документів, долучених до позовної заяви, відповідно до кількості учасників справи та оригінал документа про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову у розмірі 1073,60 грн.
16.03.2023 року позивачем подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 року заяву ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку звернення до суду з адміністративним позовом задоволено, поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом та прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву і відкрито провадження в адміністративній справі №160/3706/23 за цією позовною заявою, а також призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 21.04.2023 року.
Також вказаною ухвалою суду від 21.03.2023р. задоволено клопотання позивача про залучення до участі у справі третьої особи і залучено до участі у справі №160/3706/23 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 .
Крім того ухвалою суду від 21.03.2023 року витребувано у ОСОБА_1 докази у справі, а саме: завірені належним чином докази того, що ОСОБА_1 є власником земельної ділянки та житлового будинку, розташованих по АДРЕСА_2 ; належні докази того, що передбачене відповідно до затвердженого рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8 детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 проектування самопливної каналізації від нових будинків, яка буде прокладатися навпроти будинку ОСОБА_1 , призведе до того, що вся каналізація і стічні води будуть у дворі цього будинку (відповідні висновки уповноважених осіб, органів тощо); належні докази того, що відповідно до затвердженого рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8 детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 передбачено влаштування накопичувального лотка під уклоном 50 градусів і належні докази того, що це призведе до зливу всієї води на подвір`я ОСОБА_1 (відповідні висновки уповноважених осіб, органів тощо); докази на підтвердження того, що заїзд та виїзд з земельної ділянки ОСОБА_2 буде здійснюватися із заїздом на прибудинкову територію ОСОБА_1 .
Також цією ухвалою суду витребувано у Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області докази у справі, а саме: завірену належним чином копію розпорядження міського голови "Про проведення громадських слухань" від 04.02.2022р. №15; докази проведення громадських слухань стосовно затвердження проекту детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, який було затверджено рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8; докази розміщення оголошення та повідомлення мешканців про проведення громадських слухань стосовно проекту детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, який було затверджено рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8, із зазначенням дати такого оголошення; завірену належним чином копію повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості щодо проекту детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, який було затверджено рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8, та докази оприлюднення цього повідомлення із зазначенням дати такого оприлюднення; завірену належним чином копію рішення Підгородненської міської ради від 12.08.2021р. №962-7/8 "Про надання дозволу на розробку детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 "; завірену належним чином копію детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами, який було затверджено рішенням Підгородненської міської ради від 08.06.2022 року №1691-15/8.
Також разом із відзивом 12.04.2023р. до суду від відповідача надійшли витребувані ухвалою суду від 21.03.2023 року докази у справі.
22.05.2023 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій ОСОБА_1 висловлено позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві, та додатково зауважено, що, виконуючи вимоги ухвали суду від 21 березня 2023 року про необхідність надати певні докази на підтвердження своїх вимог, позивач звернулась до фахівця-судового експерта Міністерства юстиції України ОСОБА_5 та отримала відповідний Висновок щодо невідповідності нормам законодавства містобудівної документації на місцевому рівні Детального плану території (пояснювальної записки та графічних матеріалів), прийнятого та затвердженого рішенням Підгородненської міської ради №1691-15/8 від 08 червня 2022р. Так, зокрема, у висновку судового експерта зазначено, що положення Пояснювальної записки до містобудівної документації місцевого рівня, виконаної згідно з рішенням Підгородненської міської ради №962-7/8 від 12.08.2021р, не відповідають вимогам п.6.1.16 ДБН 5.1.1-14:2012; склад та зміст детального плану території, п.п.2.24, 2.38, 2.39 ДБН А 2.2-1-2003 склад та зміст впливів на навколишнє середовище. Також позивач зазначав, що затверджений спірним рішенням Детальний план території (ДПТ) не містить топографічної актуальної зйомки М:500, яку позивач запросила на вимогу експерта, та яка є обов`язковою в наявності у складі ДПТ відповідно до ДБН 5.1.1-14:2012, що позбавило судового експерта можливості дослідити відстані від проектних мереж до фактично існуючої підземної мережі газопроводу низького тиску та наявну фактичну містобудівну ситуацію на проектованих земельних ділянках новостворюваних садиб. В той же час експертом зазначено, що у цьому випадку, за відсутності мереж міської каналізації необхідно передбачити каналізування планованих до будівництва садиб з використанням локальних очисних споруд, що в свою чергу має ризик витоків каналізаційної рідини у ґрунти і забруднення навколишньої та прилеглої до неї території садиб інших власників. Наведене свідчить, що за умови відсутності у м. Підгородне централізованих мереж водопостачання та каналізації, існують загрози забруднення навколишнього середовища та безпосередньо прилеглої території земельної ділянки позивача. Відповідач заперечує факт влаштування накопичувального лотка, посилаючись на рішення міської ради та ДПТ, проте вказане спростовується графічними матеріалами у складі ДПТ (схема інженерної підготовки території та вертикального планування), наданими відповідачем, якими визначено розташування накопичувального лотка під кутом 580 напроти домоволодіння №25, належного позивачеві, та на місці розташування підземного газопроводу, що свідчить про існування загрози підтоплення прибудинкової території позивача. Створення штучного заїзду не передбачено Генеральним планом та порушує право позивача на вільне користування своєю власністю (земельною ділянкою та розташованим на ній гаражем).
Також 22.05.2023 року позивачем надано висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №1392-05.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року вирішено перейти до розгляду адміністративної справи №160/3706/23 за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 21.06.2023 року о 13:30 год.
Крім того вказаною ухвалою суду зобов`язано Підгородненську міську раду Дніпровського району Дніпропетровської області опублікувати оголошення про відкриття провадження у справі №160/3706/23 за позовом ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування рішення у виданні, в якому цей акт мав бути офіційно оприлюднений, не пізніш як за сім днів до підготовчого засідання.
15.06.2023 року до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого судового засідання у зв`язку із перебуванням представника відповідача у щорічній основній відпустці, що підтверджується копією розпорядження №04-05/144-к/тм від 09.06.2023 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.06.2023 року заяву представника відповідача про відкладення підготовчого судового засідання задоволено частково, продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/3706/23 до 09.08.2023 року та призначено наступне підготовче судове засідання з розгляду справи на 09.08.2022 року о 13:30 год.
21.06.2023 року до суду від відповідача надійшли докази опублікування оголошення на офіційному веб-сайті міської ради про відкриття провадження у справі №160/3706/23.
21.06.2023 року та 09.08.2023 року до суду від відповідача надійшло клопотання про залучення до участі справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - ТОВ «АРХРОЗВИТОК».
09.08.2023 року до суду від відповідача надійшло клопотання про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Відділу містобудування, архітектури та земельних відносин Дніпропетровської області.
У підготовчому судовому засіданні 09.08.2023 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, задоволено клопотання позивача про долучення до матеріалів справи заперечень позивача щодо письмових пояснень 3-ої особи та долучено вказані заперечення до матеріалів справи.
У вказаних запереченнях позивачем висловлено позицію, аналогічну викладеній у позовній заяві, та додатково зазначено, що на громадських слуханнях були присутні виключно працівники міської рада, а представники громадськості були відсутні, водночас, отримавши заперечення мешканців вул. Тюменської, міська рада була зобов`язана розмістити про це відповідне повідомлення, чого зроблено не було. Щодо доводів третьої особи про відсутність доказів в частині розміщення каналізації навпроти домоволодіння позивача, то зазначене спростовується графічними матеріалами до ДПТ (схема№6), з якої слідує, що ДПТ запроектовано розміщення самопливної каналізації з подальшим розташуванням напроти будинку №25 (будинок позивача) та відведення стічних вод у загальні мережі міста, які ніколи не існували і не існують у місті Підгородне та, зокрема, на АДРЕСА_2 , що однозначно підтверджує факт наведений позивачем, про стікання цих фекалій напроти домоволодіння №25. Щодо розміщення накопичувального лотка, то його спроектовано також на проти будинку №25 на місці існуючого підземного газопроводу, що підтверджується схемою у графічних матеріалах, отже всі стичні та дощові води передбачається відводити саме напроти будинку позивача, що призведе до підтоплення огорожі домоволодіння позивача. Щодо здійснення стратегічної екологічної експертизи, яка, на думку третьої особи, спростовує твердження позивача про порушення його прав на безпечне для життя і здоров`я довкілля, то Законом України «Про стратегічну екологічну експертизу», яким визначено механізм урахування екологічних аспектів при розробці та прийнятті документів державного та місцевого планування, передбачено, що замовником стратегічної екологічної оцінки (далі СЕО) є орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який зобов`язаний забезпечити можливість для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінки проекту, строк громадського обговорення не може становити менше 30 днів, при цьому громадське обговорення у процесі СЕО проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто Замовник зобов`язаний протягом 5 робочих днів розмістити на своєму веб-сайті довідку про громадське обговорення. З наведеного слідує, що Замовник - Підгородненська міська рада, окрім проведення громадських слухань з питання розгляду проекту Детального плану території, зобов`язана законом проводити і громадське обговорення стратегічної екологічної оцінки (СЕО), яке взагалі не проводилося, що і призвело до затвердження незаконним рішенням міської ради Детального плану території (земельної ділянки), а також призвело до порушення прав позивача як члена територіальної громади міста Підгородне.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.08.2023 року продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/3706/23 до 16 серпня 2023 року та призначено наступне підготовче судове засідання на 16 серпня 2023 року о 16:00 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.08.2023 року у задоволенні клопотань Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області про залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «АРХРОЗВИТОК» та Відділу містобудування, архітектури та земельних відносин Підгородненської міської ради Дніпропетровського району Дніпропетровської області у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача у справі №160/3706/23 відмовлено у повному обсязі.
Також у підготовчому судовому засіданні 16.08.2023 року усною ухвалою суду, постановленою без видалення до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання, відповідача зобов`язано опублікувати оголошення про відкриття провадження у справі №160/3706/23 за позовом ОСОБА_1 до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 , про визнання незаконним та скасування рішення у виданні, в якому цей акт мав бути офіційно оприлюднений, із зазначенням в цьому оголошенні всіх передбачених ст.264 КАС України реквізитів, зокрема, відносно вимог позивача щодо оскарження акта та його реквізитів, не пізніше ніж за 7 днів до наступного підготовчого судового засідання у справі, бо розміщене відповідачем повідомлення не містило всіх визначених ст.264 КАС України реквізитів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.08.2023 року продовжено строк підготовчого провадження в адміністративній справі №160/3706/23 до 06 вересня 2023 року та призначено наступне підготовче судове засідання на 06 вересня 2023 року о 10:30год.
06.09.2023 року до суду від відповідача надійшли докази опублікування оголошення про відкриття провадження у справі №160/3706/23 із зазначенням в цьому оголошенні всіх передбачених ст.264 КАС України реквізитів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу №160/3706/23 до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 26.09.2023 року о 13:30 год.
У судовому засіданні 26.09.2023р. оголошено перерву до 04.10.2023р. на 10:30год.
04.10.2023р. розгляд справи відкладено до 25.10.2023р. на 15:00год.
12.02.2023р. до суду надійшли додаткові письмові пояснення відповідача, в яких останнім висловлено позицію, аналогічну викладеній у відзиві на позовну заяву, та додатково зазначено, що зі списку присутніх громадян на громадському слуханні щодо розгляду містобудівної документації, слідує, що на цьому слуханні були присутні працівники органу місцевого самоврядування, так як вони являються жителями Підгородненської територіальної громади, а також окрім працівників міської ради був присутній представник громадськості ОСОБА_6 , який є власником земельної ділянки через яку планується влаштування проїзду. Отже, присутність працівників міської ради на громадському слуханні не суперечило чинному законодавству. Також відповідачем зазначено, що дійсно згідно з Детальним планом частини території передбачено критий (посилений) лоток перехоплювач. Вказаний критий (посилений) лоток-перехоплювач розташований паралельно вулиці Тюменській та збирає поверхневу воду з місцевого проїзду. Вказаний критий (посилений) лоток-перехоплювач передбачений для можливості відведення повеневої й талої води. Отже, Детальним планом частини території кварталу по вул. Сагайдачного в м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області накопичувального лотка не передбачено, а наявність критого (посиленого) лотка-перехоплювача ніяким чином не призведе до ситуації, коли вся вода буде зливатися на подвір`я позивача. Крім цього, відповідачем зауважено, що при розроблені містобудівної документації Авторським колективом ТОВ «АРХРОЗВИТОК» було враховане те, що на території Підгородненської територіальної громади відсутнє забезпечення мереж централізованого водозабезпечення (водовідведення) господарсько-побутової каналізації приватного сектору. Відповідно до Розділу 13 Інженерного забезпечення, розміщення інженерних мереж, споруд Пояснювальної записки до містобудівної документації місцевого рівня (арк.22) зазначено, що інженерне забезпечення території буде розроблено в складі робочого проекту (проект капітального будівництва). На сьогоднішній день, на території громади приватні житлові будинки не підключені до мереж централізованого водозабезпечення (водовідведення) господарсько-побутової каналізації, лише вказана мережа проходить по центральним вулицям міста та до неї підключений тільки орган місцевого самоврядування, Центр надання адміністративних послуг Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області та декілька закладів комунальної власності. Крім того, на території громади розташовані двоповерхові багатоквартирні будинки, які не підключені до мереж централізованого водозабезпечення (водовідведення) господарсько-побутової каналізації. Щодо доводів позивача про прокладення самопливної каналізації на місці фактичного розташування підземного газопроводу, то згідно зі Схемою магістральних інженерних мереж, споруд і використання підземного простору слідує, що газопровід на спірній земельній ділянці по АДРЕСА_2 відсутній. Щодо влаштування штучного проїзду до земельної ділянки третьої особи ОСОБА_2 , то це передбачено Детальним планом території, який уточнює положення Генерального плану м. Підгородне, що затверджений рішенням сесії №1885-21/8 від 21.12.2022 року. Також штучне влаштування проїзду здійснюється за рахунок земель приватної власності та за згодою власників. Отже, штучний проїзд розташований за межами земельної ділянки позивача. Також заїзд та виїзд не буде здійснюватися на прибудинкову територію позивача, так як її територія огороджена парканом. Як зазначалося вище, Генеральний план міста затверджений рішенням сесії №1885-21/8 від 21.12.2022 року, а оскаржуване рішення Детального плану території №1691-15/8 від 08.06.2022 року. Виходячи з наведеного, Генеральний план міста затверджений з урахуванням розробленого Детального плану території. Згідно з вищевказаною містобудівною документацією зазначено, що територія проектування є територія зони житлової садибної забудови. Земельні ділянки для будівництва приватних
будинків та багатоквартирних житлових будинків відносяться до однієї категорії
земель землі житлової та громадської забудови.
25.10.2023р. до суду надійшла заява позивача про відкладення розгляду справи, призначеного на 25.10.2023р., у зв`язку із неотриманням позивачем додаткових пояснень відповідача.
25.10.2023р. розгляд справи відкладено до 08.11.2023р. на 15:00год.
04.10.2023р. до суду надійшли додаткові письмові пояснення позивача, в яких наголошено, що п.4.3 Порядку №290 чітко передбачено, що замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї, при розробленні, зокрема, Детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, є саме виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.
08.11.2023р. у розгляду справи оголошено перерву до 12.12.2023р. на 14:30год.
01.12.2023р. до суду надійшли додаткові письмові пояснення відповідача, в яких, зокрема, зазначено, що Виконавчий комітет не може виступати замовником містобудівної документації та укладати договори на її розроблення, так як не наділений цивільною правоздатністю і дієздатністю (відсутня особа, яка має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, також відсутній коду ЄДРПОУ та печатка), отже, у зв`язку із цим, замовником розроблення Детального плану території являється міська рада, яка його і затвердила. Згідно з Детальним планом частини території передбачений саме критий (посилений) лоток-перехоплювач, а не накопичувальний лоток під кутом 50 градусів, як стверджує позивач. Вказаний критий (посилений) лоток перехоплювач планується розташувати паралельно вулиці Тюменській, який буде збирати поверхневу воду з місцевого проїзду та скидати її за рельєфом, що в подальшому буде уходити вода, а накопичувальний лоток виконує іншу функцію, так як має ємкість для накопичення води з поверхонь тротуарів. Також зазначаємо, що в ДПТ вказана інженерна споруда (критий (посилений) лоток-перехоплювач) зазначена як проектна, що в подальшому буде розроблятися в робочому проекті. При цьому частина Детального плану території являється лише проектним рішенням, водночас, згідно з підпунктом 1.34 пункту 1 Вимоги безпечної експлуатації газопроводів і споруд, Розділу V Вимоги безпечної експлуатації систем газопостачання (природний газ) Правил безпеки систем газопостачання (затверджено Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №285 від 15.05.2015 року) визначено відповідну процедура при влаштуванні критого (посиленого) лотка-перехоплювача на місці розташування підземного газопроводу і без відповідного погодження з власником мережі на проведення вказаних робіт, ці роботи не повинні проводитись. У разі проведення вказаних робіт, ці роботи повинні бути виконанні вручну без застосування важкої техніки, щоб в подальшому унеможливить руйнування існуючих та сусідніх мереж. Крім того, відповідачем зазначено, що в Підгородненській міській раді Дніпровського району Дніпропетровської області не утворений відділ геодезії разом з архівом, де повинні зберігатися топографічні зйомки, у зв`язку із чим в міській раді відсутня топографічна актуальна зйомка М:500 частини АДРЕСА_2 в місці розташування будинку №25 позивача, так як вказаний відділ наділений повноваження та функціями здійсненням топографічних актуальних зйомок. При цьому позивач у відповіді на відзив від 21 травня 2023 року неправильно трактує норму чинного законодавства, посилаючись на Державні будівельні норми Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» щодо обов`язкової наявності у складі детального плану території топографічної актуальної зйомки М:500. Як слідує з Державних будівельних норм 5.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» (зі зміною №1 від 27.12.2017р.) не передбачено обов`язкової наявності у складі ДПТ топографічної актуальної зйомки М:500, водночас, відповідно до Таблиці 1 Державних будівельних норм Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» (зі зміною №1 від 27.12.2017р.) відсутня нормативна вимога щодо виконання вищезазначених робіт, а саме: масштаби креслень топографічних актуальних зйомок для міських поселень та селищ М:500.
12.12.2023р. до суду надійшли додаткові письмові пояснення позивача, в яких зазначалося, що відповідно до ч.8 ст.19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території в межах населеного пункту розглядається і затверджується саме виконавчим органом сільської, селищної, міської ради. Також позивачем зазначено, що виконання будь-яких робіт на місці розташування підземних комунікацій, в тому числі підземного газопроводу, категорично заборонено, саме тому такі комунікації мають назву «охоронна зона», в якій неможливо здійснювати спорудження критого лотка-перехоплювача, який за вимогами ДБН повинен бути розміщений вглибину на 6 метрів, в той час, як існуючий підземний газопровід розміщений в цьому місці на глибині 1 м. Крім того, позивачем зауважено, що у Додатку №6 ДБН 5.1.1.-14:2012, який містить в собі Склад вихідних даних, які надає замовник (Підгородненська міська рада), для розроблення Детального плану території зазначено, що для розроблення ДПТ, проекту внесення змін до ДПТ, замовник надає розробнику такі вихідні дані: п.3 - матеріали існуючих інженерно-геологічних вишукань, картографічні основи з існуючими інженерними мережами та спорудами в масштабі, визначеному завданням на розроблення ДПТ. Усі вихідні дані надаються станом на 1 січня року початку розроблення ДПТ, згідно з договором на його виконання». Більш того, в спірному проекті ДПТ на аркуші 5 зазначено: «В якості вихідних даних надані: технічний звіт із топографічного знімання проектних робіт, графічні матеріали на топографічній зйомці М:500, виконані в 2021році (від інвестора розроблення ДПТ ( ОСОБА_2 )). Наведене свідчить про те, що у відповідача наявна зйомка М:500, проте він її не надає.
У судових засіданнях позивач підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені в ньому та у відповіді на відзив, а також у письмових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях пред`явлений позов не визнав та заперечував проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позовну заяву та у додаткових письмових поясненнях.
Третя особа у судові засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлена належним чином.
Заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Рішенням Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 12.08.2021р. №962-7/8 «Про надання дозволу на розробку детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 » на підставі заяви ОСОБА_2 останній надано дозвіл на розробку детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами (пункт 1), при цьому замовником проектних робіт щодо детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 визначено Підгородненську міську раду (пункт 2), а фінансування робіт по розробці містобудівної документації відповідно до вимог чинного законодавства покладено на інвестора ОСОБА_2 (пункт 3) та зобов`язано ОСОБА_2 виготовити та затвердити містобудівну документацію згідно з вимогами чинного законодавства (пункт 4).

На підставі вищевказаного рішення Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 12.08.2021р. №962-7/8 «Про надання дозволу на розробку детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 » та Договору на розробку містобудівної документації №09.21/212.1 від 14 вересня 2021 року ТОВ «АРХРОЗВИТОК» розроблено Детальний план частини території кварталу по вул. Сагайдачного м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами.

18.01.2022р. о 16:07год. на офіційному веб-сайті Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області в розділі за категорією «Новини», «Оголошення», опубліковане повідомлення про оприлюднення проекту (громадське обговорення) документу державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку (Розділ «Охорона навколишнього природного середовища») проекту містобудівної документації місцевого рівня, а саме: «Детальний план частини території кварталу по вул. Сагайдачного м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами»; проект розроблений згідно з рішенням Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 12.08.2021р. №962-7/8; замовник розроблення детального плану: Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області; інвестор розроблення детального плану: ОСОБА_2 ; дата початку розгляду та оприлюднення ДПТ 20.01.2022р., строк визначений для проведення процедури громадського обговорення 30 днів.

Також в цьому оголошені зазначено, що у зв`язку із запобіганням поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) громадське обговорення проекту ДПТ й самої планової діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться виключно у формі надання письмових зауважень і пропозицій, у тому числі в електронному вигляді. Пропозиції та зауваження надаються в письмовій формі на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_2 (з посиланням на державні будівельні норми, пункти Закону) в робочі дні з 20.01.2022р. по 20.02.2022р. Громадські слухання по факту завершення обговорення проекту містобудівної документації на місцевому рівні передбачено провести в середу 23.02.2022р. о 14:00год. в приміщенні актової зали міської ради; відповідальна особа начальник відділу містобудування, архітектури та земельних відносин Підгородненської міської ради Вероніка Полюшкіна.

Аналогічні за змістом оголошення опубліковано у газетах «Вісті Придніпров`я» від 20 січня 2022 року №2 (4054) та «Зоря» від 19 січня 2022 року.

Крім того, в подальшому розпорядженням Підгородненського міського голови від 04 лютого 2022 року №15 «Про проведення громадських слухань» призначено проведення громадських слухань на тему «Детальний план частини території кварталу по вул. Сагайдачного в м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами» із визначенням місця та дати і часу їх проведення: актовий зал Підгородненської міської ради, 23.02.2022р. о 14:00год.; коло запрошених для участі: всі зацікавлені члени об`єднаної територіальної громади Підгородненської міської ради.

Судом також встановлено, що 17.02.2022р. до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області надійшли письмові заперечення щодо Детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , зареєстровані за вхідним № КО-190 від 17 лютого 2022 року, від п`яти мешканців АДРЕСА_5 ОСОБА_7 , 22а - ОСОБА_8 , 28 - ОСОБА_9 , 33а - ОСОБА_10 , 25 - ОСОБА_1 ), в яких, з посиланням на порушення окремих положень Державних будівельних норм і правил та суперечність розташування проектних будівель і штучного влаштування проїзду положенням чинного Генерального плану населеного пункту м. Підгородне, що, в свою чергу, порушує права мешканців АДРЕСА_2 , як суміжних землекористувачів, а також з посиланням на те, що таке будівництво через відсутність централізованого водопостачання та каналізації завдасть значної шкоди навколишньому середовищу та екології, заявники зазначали про недоцільність та незаконність виготовлення та затвердження проекту цього Детального плану частини території.

Відповідно до Протоколу громадських слухань щодо затвердження Детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами від 23.02.2022р. в актовій залі Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області 23.02.2022р. о 14:00год. проведено вищевказані громадські обговорення, на яких згідно зі Списком присутніх громадян на громадських слуханнях були присутні 8 осіб: ОСОБА_11 (представник інвестора), ОСОБА_6 (власник сусідньої земельної ділянки), ОСОБА_3 (начальник відділу містобудування, архітектури та земельних відносин Підгородненської міської ради; головуюча громадських слухань), ОСОБА_12 (головний архітектор проекту); ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 (секретар громадських слухань).

При цьому жоден з мешканців АДРЕСА_2 , який подав заперечення від 17 лютого 2022 року, участі у громадських слуханнях 23.02.2022р. не брав.

Водночас, з вищевказаного протоколу громадських слухань від 23.02.2022р. слідує, що під час проведення цих слухань було розглянуто означені вище заперечення мешканців АДРЕСА_2 від 17 лютого 2022 року, в ході розгляду яких виступили: ОСОБА_12 (головний архітектор проекту) та ОСОБА_11 (представник інвестора), які не погодилися з викладеними у запереченнях доводами, а також ОСОБА_6 (власник сусідньої земельної ділянки), який зазначив, що як власник земельної ділянки, через яку планується влаштування проїзду, не заперечує проти його влаштування та після завершення оформлення документів на земельну ділянку планує передати необхідну її частину для організації повноцінного проїзду, після чого у протоколі зазначено, що, зважаючи на низьку присутність громадян на громадських слуханнях та суб`єктивність заперечень, створення окремої погоджувальної комісії недоцільно, разом з цим, про прийняття будь-якого рішення щодо вказаних заперечень (їх врахування чи відхилення), а також щодо проведення голосування з цього приводу протокол громадських слухань від 23.02.2022р. відомостей не містить. Натомість, одразу після цього головуючою громадських слухань ОСОБА_3 запропоновано схвалити матеріали Детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови та поставлено це питання на голосування, за наслідками якого одноголосно («за» - 8, «проти» - 0, «утрималися» - 0) ухвалено рішення: схвалити матеріали цього Детального плану.

В подальшому, за результатами розгляду заяви ОСОБА_2 та з урахуванням протоколу громадських слухань щодо виготовлення Детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 прийняте рішення від 08.06.2022 року №1691-15/8 «Про затвердження детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами», яким затверджено детальний план частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами та визначено вважати даний детальний план зміною та уточненням діючої містобудівної документації у межах його розробки.

Не погодившись з вищевказаним рішенням відповідача, ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та спірним правовідносинам, суд зважає на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За приписами п.2 та п.3 ч.1 ст.1 Закону №3038-VI (тут і далі в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) генеральний план населеного пункту це одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту; детальний план території - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону №3038-VI детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території. Детальний план території розробляється з урахуванням обмежень у використанні земель, у тому числі обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці. Детальні плани територій одночасно з їх затвердженням стають невід`ємними складовими генерального плану населеного пункту та/або комплексного плану.

Згідно з ч.2 ст.19 Закону №3038-VI детальний план території може передбачати також формування земельних ділянок комунальної власності територіальної громади, на території якої вони розташовані.

Аналіз наведених положень статті 19 Закону №3038-VI дає можливість стверджувати, що детальний план у межах населеного пункту містить правові приписи нормативного характеру, які розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово. Це зокрема сукупність обов`язкових вимог до розвитку, планування, забудови та іншого використання певної території населеного пункту.

Затверджуючи своїм рішенням детальний план у межах населеного пункту, місцева рада визначає стратегію планування та забудови території населеного пункту, тобто здійснює нормативне регулювання відповідних відносин.

Визначальною умовою, що може слугувати критерієм загальності чи персоніфікованості суб`єктів впливу - є їхнє коло. Адже кількість як величина має відносний характер, може змінюватись і не є сталим показником регулятивного впливу юридичних актів. Під час визначення кола суб`єктів, правовий статус яких регламентує правовий акт, необхідно зважати лише на ті із них (фізична чи юридична особа, орган, організація, спільність людей тощо), для яких правовим актом установляюются права та обов`язки безпосередньо, щодо яких праворегуляторний вплив є прямим (а не усіх суб`єктів, для яких він може мати якесь юридичне значення).

Рішення місцевої ради щодо затвердження детального плану у межах населеного пункту стосується неперсоніфікованих осіб: органів державної влади та місцевого самоврядування, забудовників, якими можуть виступати як фізичні, так і юридичні особи. Здатність правового акта поширювати свою чинність хоч і на певне коло, однак неперсоніфікованих осіб - є ознакою нормативності.

Отже, оскаржене рішення №1691-15/8, прийняте Підгородненською міською радою 08.06.2022 року, про затвердження проекту детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 є нормативно-правовим актом.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26 березня 2021 року у справі №522/5362/17.

Висновок про те, що детальний план території належить саме до актів нормативно-правового характеру міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 363/3786/17. Відступу від такої правової позиції не здійснювалося.

Правові висновки стосовно того, що рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджено містобудівну документацію на місцевому рівні, має ознаки нормативно-правового акта міститься, зокрема й у постановах Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі №466/1264/18, від 21 жовтня 2019 року у справі №522/22780/16-а, від 26 листопада 2019 року у справах №826/4630/18 та №183/6195/17, від 11 грудня 2019 року у справі №369/7296/16-а, від 20 грудня 2019 року у справі №520/14995/16-а, від 21 грудня 2019 року у справі №826/14366/15, від 26 лютого 2020 року у справі №826/9175/18, від 04 березня 2020 року у справі №450/1236/17, від 09 квітня 2020 року у справі №807/150/16, від 06 травня 2020 року у справі №750/11932/16-а, від 14 липня 2021 року у справі №260/20/19 та від 28 липня 2022 року у справі №640/31850/20.

Частиною 1 статті 8 Закону №3038-VI передбачено, що планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.3 ст.8 Закону №3038-VI рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Абзацом 1 частини 1 статті 16 Закону №3038-VI встановлено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно з ч.1 ст.17 Закону №3038-VI генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Як зазначено вище, ч.1 ст.19 Закону №3038-VI передбачено, що детальний план території деталізує положення генерального плану населеного пункту або комплексного плану та визначає планувальну організацію і розвиток частини території населеного пункту або території за його межами без зміни функціонального призначення цієї території. Детальний план території розробляється з урахуванням обмежень у використанні земель, у тому числі обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці. Детальні плани територій одночасно з їх затвердженням стають невід`ємними складовими генерального плану населеного пункту та/або комплексного плану.

Частинами 4 та 5 статті 19 Закону №3038-VI встановлено, що детальний план території визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) у межах визначеного комплексним планом, генеральним планом населеного пункту функціонального призначення режим та параметри забудови території, розподіл територій згідно з будівельними нормами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території). Детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів.

Відповідно до ч.6 ст.19 Закону №3038-VI склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються Кабінетом Міністрів України.

При цьому ч.8 ст.19 Закону №3038-VI передбачено, що детальний план території розглядається і затверджується сільською, селищною, міською радою протягом 30 днів з дня його подання.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011р. №290 було затверджено Порядок розроблення містобудівної документації (далі Порядок №290), яким було визначено механізм розроблення або внесення змін до містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України та містобудівної документації з планування території на регіональному і місцевому рівнях (далі - містобудівна документація).

Розділом ІV Порядку №290 регламентовано порядок розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні.

Так, пунктом 4.1. Порядку №290 передбачено, що рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

Відповідно до п.4.3 Порядку №290 замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є:

при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації;

при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Згідно з п.4.4 Порядку №290 замовник розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні та внесення змін до неї визначає джерела фінансування розроблення містобудівної документації та організовує її розроблення.

При цьому п.4.9 Порядку №290 передбачено, що крім функцій, визначених у пункті 1.4 розділу I цього Порядку, замовник розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні:

- звертається до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення), Мінрегіону України (для міст Києва та Севастополя) щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту;

- забезпечує проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проекті містобудівної документації на місцевому рівні в порядку, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011р. №555 «Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні».

Пунктом 4.8 Порядку №290 визначено, що детальний план території як окрема містобудівна документація розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області).

В подальшому постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021р. №926 «Про затвердження Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації» затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі Порядок №926, який набрав чинності 08.09.2021р., тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), згідно з п.1 якого цей Порядок визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Згідно з п.12 Порядку №926 під час розроблення та внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні враховуються державні та регіональні інтереси, інтереси суміжних територіальних громад, інтереси територіальної громади, громадські інтереси, що можуть бути представлені у вигляді відповідних документів (концепцій, стратегій, проектів, програм, містобудівної документації, інших даних щодо сучасного стану та планів розвитку відповідних територій).

Пунктом 28 Порядку №926 визначено, що детальні плани території у межах території територіальної громади деталізують положення генеральних планів населених пунктів, а щодо територій, на які генеральні плани не розробляються, - комплексного плану відповідно до визначених цим Порядком складу та змісту детального плану території. Детальні плани територій не можуть змінювати правові режими режимоутворюючих об`єктів та всіх обмежень у використанні земель (у тому числі обмежень у використанні земель у сфері забудови), встановлених до або під час розроблення проекту.

Відповідно до п.29 Порядку №926 детальні плани територій розробляються на:

- структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер (житлові райони, мікрорайони, квартали нової забудови, території комплексної реконструкції кварталів та мікрорайонів застарілого житлового фонду, території виробничої, рекреаційної та іншої забудови);

- окрему територію за межами населеного пункту з певним функціональним використанням або на кілька таких територій, в тому числі для розміщення окремого об`єкта будівництва.

Пунктом 34 Порядку №926 визначено, що рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, а також оновлення і внесення змін до неї приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.

При цьому п.35 Порядку №926 встановлено, що виконавчий орган сільської, селищної і міської ради, Київська та Севастопольська міські держадміністрації є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів територій) (далі - замовник), який організовує розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради, незалежно від визначених відповідно до закону джерел фінансування.

Водночас п.37 Порядку №926 передбачено, що у разі коли на територію не розповсюджуються повноваження жодної сільської, селищної чи міської ради, прийняття рішень та виконання функцій замовника з розроблення детального плану території здійснює райдержадміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - Рада міністрів Автономної Республіки Крим або відповідна облдержадміністрація.

Згідно з п.41 Порядку №926 розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, оновлення та внесення змін до неї здійснюється трьома організаційними етапами: підготовчий, основний, завершальний, які реалізуються у послідовності, визначеній пунктами 42-44 цього Порядку.

Так, пунктом 42 Порядку №926 встановлено, що підготовчий етап включає, зокрема, такі заходи щодо детальних планів території:

- прийняття рішення відповідним уповноваженим органом згідно з пунктами 34 та 37 цього Порядку щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні;

- оприлюднення замовником рішення щодо розроблення, оновлення або внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні та підстав для його прийняття, зокрема результатів містобудівного моніторингу, яке здійснюється через місцеві засоби масової інформації, на веб-сайті замовника, крім інформації, яка відповідно до закону становить державну таємницю або належить до інформації з обмеженим доступом);

- вжиття замовником заходів до отримання доступу до всіх чинних кадастрів та реєстрів або щодо забезпечення взаємодії між його інформаційною системою та чинними кадастрами та реєстрами відповідно до законодавства, що визначає порядок їх ведення;

- формування замовником та розробником переліку раніше розробленої містобудівної документації для відповідної території, в тому числі актуальної містобудівної документації та незатверджених проектів, а також матеріалів затверджених раніше історико-архітектурних опорних планів із визначеними межами історичних ареалів та інформацією про об`єкти культурної спадщини та затверджені зони їх охорони, відомостей про об`єкти всесвітньої спадщини, їх території та буферні зони (у разі затвердження); пам`ятки культурної спадщини, у тому числі археологічні, їх території та зони охорони (у разі затвердження); затверджені правові режими використання історичних ареалів населених місць; історико-культурні заповідники, історико-культурні заповідні території та їх зони охорони (у разі затвердження); охоронювані археологічні території, музеї; визначення відомостей, які необхідні для врахування у планувальних рішеннях містобудівної документації;

- формування замовником переліку документів державного планування, затверджених сільською, селищною і міською радою (концепцій, стратегій, проектів, програм, інших документів щодо сучасного стану та планів розвитку відповідних територій), шляхом отримання від відповідних структурних підрозділів виконавчого органу сільської, селищної, міської ради та її виконавчого органу, визначення замовником переліку передбачених зазначеними документами планувальних рішень, які повинні бути враховані в містобудівній документації;

- складення замовником переліку раніше розроблених схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, проектів землеустрою щодо впорядкування територій для містобудівних потреб, встановлення (зміни) меж адміністративно-територіальних одиниць, планів земельно-господарського устрою, проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів у межах території територіальної громади, а також інженерно-геодезичних, інженерно-геологічних, інженерно-гідрометеорологічних вишукувальних, проектно-вишукувальних, планувальних та інших робіт та досліджень на території проектування, затверджених до прийняття рішення про розроблення комплексного плану, генерального плану населеного пункту, детального плану території (із зазначенням року розроблення, розробника, місцезнаходження матеріалів), матеріали та/або інформація щодо яких наявні у розпорядженні замовника або можуть бути отримані в установленому порядку;

- складення замовником переліку намірів суб`єктів містобудівної діяльності (інформація щодо виданих містобудівних умов та обмежень, будівельних паспортів, заявок на отримання земельних ділянок, наявних інвестиційних проектів);

- проведення тендерних закупівель щодо розроблення, оновлення, внесення змін до містобудівної документації відповідно до положень, встановлених Законом України «Про публічні закупівлі»;

- визначення розробника з урахуванням положень, встановлених Законом України «Про публічні закупівлі»;

- публікація на веб-сайті замовника календарного плану виконання робіт з розроблення, оновлення або внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до укладеного договору на розроблення, оновлення, внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до п.43 Порядку №926 основний етап включає такі заходи:

1) забезпечення замовником розробнику: доступу до вихідних даних для розроблення містобудівної документації на місцевому рівні шляхом передачі відповідних матеріалів у цифровій формі (у разі відсутності технічної можливості здійснення оцифрування - у паперовій формі), що оформляється відповідним актом приймання-передачі вихідних даних, надання доступу до кадастрів, реєстрів та інформаційних систем в обсязі, необхідному для розроблення містобудівної документації відповідно до бази геоданих; надання матеріалів щодо державних та регіональних інтересів, інтересів суміжних територіальних громад, пропозицій до розроблення або внесення змін до містобудівної документації, наданих фізичними та юридичними особами; надання всіх наявних результатів містобудівного моніторингу виконання затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні;

2) надання замовником розробнику картографічної основи у цифровій формі в державній геодезичній системі координат УСК-2000, складеної відповідно до вимог законодавства, актуальність якої на рік розроблення містобудівної документації на місцевому рівні засвідчена замовником і яка за навантаженням та точністю відповідає: на всю територію громади - масштабу 1:10 000; на територію населених пунктів, для яких будуть розроблятися генеральні плани та/або планувальні рішення генерального плану, - масштабу 1:2000; на визначені в завданні території, для яких будуть розроблені детальні плани та/або планувальні рішення детальних планів, - масштабу 1:500-1:1000. Вимоги до об`єктного складу та атрибутивної інформації повинні відповідати Класифікаторам інформації, яка відображається на топографічних планах та топографічних картах відповідних масштабів та технічному завданню на створення відповідної картографічної основи. Картографічна основа у цифровій формі розробляється в складі містобудівної документації на місцевому рівні або замовляється замовником за окремим договором;

3) проведення розробником обробки та аналізу даних, а також досліджень, передбачених у завданні та запропонованих розробником і погоджених замовником. Для проведення додаткових досліджень, розроблення окремих розділів проектів містобудівної документації розробник за погодженням із замовником може залучати інші організації та установи, в тому числі шляхом укладення відповідних цивільно-правових договорів;

4) під час розроблення генеральних планів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, здійснюється розроблення історико-архітектурного опорного плану відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства. Зазначені в історико-архітектурному опорному плані відомості є підставою для встановлення обмежень у використанні земель та враховуються під час розроблення планувальних рішень;

5) розроблення містобудівної документації розробником відповідно до завдання, цього Порядку, державних будівельних норм та інших норм законодавства;

6) врахування розробником під час розроблення містобудівної документації державних та регіональних інтересів, інтересів суміжних територіальних громад, а у разі наявності суперечностей або необхідності уточнення положень, які містяться у повідомленнях щодо державних, регіональних інтересів та інтересів суміжних територіальних громад, - забезпечення замовником разом з розробником проведення відповідних нарад та консультацій для узгодження позицій щодо відповідних положень, результати яких вносяться до протоколів узгодження позицій щодо державних та регіональних інтересів, інтересів суміжних територіальних громад. Протоколи узгодження позицій підписуються відповідними уповноваженими особами облдержадміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, Мінрегіону (для територіальних громад мм. Києва та Севастополя, з центрами в обласних центрах) та уповноваженою особою виконавчого органу сільської, селищної, міської ради;

7) врахування розробником під час розроблення містобудівної документації проектних рішень містобудівної документації, в тому числі визначення проектних рішень містобудівної документації на місцевому рівні нижчого рівня, що передбачається не враховувати у разі розроблення та затвердження проекту містобудівної документації на місцевому рівні вищого рівня, із зазначенням необхідності внесення змін у відповідну містобудівну документацію на місцевому рівні нижчого рівня, даних Державного земельного кадастру, матеріалів Державного фонду документації із землеустрою;

8) врахування розробником під час розроблення містобудівної документації положень та рішень документів державного планування, затверджених сільською, селищною і міською радою (концепцій, стратегій, програм, планів, проектів тощо), та/або підготовка пропозицій щодо внесення змін до відповідних документів державного планування, що здійснюється до оголошення про строки проведення громадських обговорень проекту містобудівної документації на місцевому рівні, для забезпечення узгодження положень відповідних документів державного планування, затверджених сільською, селищною і міською радою (концепцій, стратегій, програм, планів, проектів тощо), та положень проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

9) врахування розробником під час розроблення містобудівної документації пропозицій до розроблення або внесення змін до містобудівної документації, наданих фізичними та юридичними особами;

10) надання пропозицій розробником щодо коригування індикаторів реалізації містобудівної документації;

11) забезпечення замовником здійснення процедури стратегічної екологічної оцінки проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

12) підготовка розробником матеріалів (електронних документів, графічних матеріалів містобудівної документації, інформаційно-довідкових матеріалів) для забезпечення проведення громадських слухань з розгляду проекту містобудівної документації, засідання архітектурно-містобудівної ради, погодження відповідних проектних рішень містобудівної документації відповідно до Земельного кодексу України, експертизи містобудівної документації;

13) організація замовником проведення за участю розробника громадського обговорення проекту містобудівної документації, що включає:

оприлюднення повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації, яке повинно містити:

- інформацію про мету та підстави для розроблення містобудівної документації, межі території, для якої розробляється документація, відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації;

- посилання на веб-сайт замовника та інші інтернет-ресурси, де оприлюднено повний текст рішення про розроблення документації з додатками до рішення (у разі наявності), в тому числі з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для природного навколишнього середовища (у тому числі для здоров`я населення);

- посилання на веб-сайт замовника та інші інтернет-ресурси, де оприлюднено проект містобудівної документації (в тому числі звіт про стратегічну екологічну оцінку (розділ «Охорона навколишнього природного середовища»);

- інформацію про посадову особу замовника, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій, і поштову та електронну адреси, за якими можуть надсилатися пропозиції (зауваження);

- відомості про строк подання пропозицій (зауважень) і останню дату для прийняття пропозицій (зауважень), що не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

- інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань;

- інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентацій, прилюдного експонування, телевізійний програм, публічних конференцій тощо);

реєстрацію, розгляд і врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні з урахуванням того, що:

- оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику у строк, визначений замовником містобудівної документації;

- пропозиції (зауваження) можуть подаватися в письмовій (паперовій або електронній) та/або усній формі під час громадських слухань із внесенням їх до протоколу громадських слухань;

- пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні;

- пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються;

- фізичні особи подають пропозиції із зазначенням прізвища, імені та по батькові (за наявності), місця реєстрації з особистим підписом;

- юридичні особи подають пропозиції із зазначенням найменування та місцезнаходження юридичної особи з підписом уповноваженої особи;

- пропозиції громадськості підлягають реєстрації замовником та розглядаються розробником і замовником у визначений в повідомленні про громадські обговорення строк;

проведення інформаційних заходів (презентацій, телевізійних програм, публічних конференцій, консультацій тощо);

проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до Порядку проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

узгодження спірних питань між громадськістю і замовником містобудівної документації на місцевому рівні узгоджувальною комісією з урахуванням того, що:

- комісія утворюється у разі наявності пропозицій (зауважень) громадськості, наданих в установленому порядку протягом строку проведення громадського обговорення (в тому числі під час проведення громадських слухань), рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання;

- комісія утворюється за рішенням замовника містобудівної документації у тижневий строк після закінчення строку подання пропозицій громадськості;

- склад комісії встановлює замовник містобудівної документації у кількості не менш як 20 та не більш як 30 осіб та оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті із зазначенням дати, часу та місця проведення замовником консультацій щодо узгодження спірних питань;

- головою комісії є посадова особа замовника містобудівної документації. У разі коли головуючий зловживає своїми правами чи порушує порядок проведення громадських слухань, то учасники засідання громадських слухань простою більшістю голосів можуть висловити йому недовіру і звернутися до замовника щодо призначення іншого головуючого;

- до складу комісії входять: посадові особи замовника містобудівної документації; представники органу у сфері земельних ресурсів, природоохоронного і санітарно-епідеміологічного органу, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів державної влади; представники професійних об`єднань та спілок, архітектори і науковці; уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань;

- кількість представників громадськості повинна становити не менш як 50 і не більш як 70 відсотків загальної чисельності членів комісії;

- комісія у двотижневий строк розглядає спірні питання та приймає рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень);

- засідання комісії є правоможним, якщо у ньому взяли участь не менше двох третин її членів (з них не менше половини - представників громадськості);

- рішення комісії приймається більшістю присутніх членів та оформляється відповідним протоколом, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації не пізніше ніж протягом двох робочих днів з дати прийняття рішення комісією;

- урегульовані комісією спірні питання між сторонами є підставою для внесення змін до проекту містобудівної документації;

- у разі неспроможності комісії врегулювати спірні питання між сторонами остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації;

оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні шляхом надання відповідей заявникам про їх врахування або відмова з посиланням на норми законодавства та державні будівельні норми, що обґрунтовує неврахування пропозиції (зауваження).

Таблиці з пропозиціями (зауваженнями) та відповіді щодо їх врахування чи неврахування (з обґрунтуваннями) повинні оприлюднюватися на офіційному веб-сайті замовника з урахуванням положень Закону України «Про захист персональних даних»;

14) організація замовником за участю розробника попереднього розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою відповідного рівня, який повинен бути здійснений протягом одного місяця від дати подання відповідного звернення:

для комплексного плану - архітектурно-містобудівною радою Автономної Республіки Крим, відповідної облдержадміністрації;

для генеральних планів населених пунктів, детальних планів

території - архітектурно-містобудівною радою виконавчого органу сільської, селищної, міської ради (за наявності); у разі відсутності архітектурно-містобудівної ради виконавчого органу сільської, селищної, міської ради - архітектурно-містобудівною радою райдержадміністрації, у разі її відсутності - архітектурно-містобудівною радою Автономної Республіки Крим, відповідної облдержадміністрації;

15) коригування проекту містобудівної документації на місцевому рівні розробником за погодженням із замовником за результатами громадського обговорення та розгляду проекту містобудівної документації відповідною архітектурно-містобудівною радою;

16) публікація замовником після відповідного коригування проекту містобудівної документації на місцевому рівні, протоколів громадського обговорення, засідання відповідної архітектурно-містобудівної ради, довідок щодо громадських слухань та консультацій з органами виконавчої влади на веб-сайті сільської, селищної і міської ради та веб-сайті замовника.

Згідно з п.44 Порядку №926 завершальний етап включає такі заходи:

1) подання замовником проекту містобудівної документації для проведення експертизи в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011р. №548 «Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації» (Офіційний вісник України, 2011 р. № 40, ст. 1642);

2) погодження розробником проекту містобудівної документації:

у частині положень щодо формування земельних ділянок - в порядку, встановленому Земельним кодексом України для погодження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок;

у частині положень, що передбачають внесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельні ділянки, сформовані до 2004 року, але відомості про які не внесені до Державного земельного кадастру, для погодження з їх власниками, а якщо такі земельні ділянки перебувають у користуванні фізичних, юридичних осіб, - також підлягають погодженню із землекористувачами;

у частині положень реєстрації обмежень у використанні земель - у порядку, встановленому Земельним кодексом України;

3) подання замовником проекту містобудівної документації на місцевому рівні на затвердження сільській, селищній, міській раді у форматі електронного документа відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 9 червня 2021р. №632 «Про визначення формату електронних документів комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території» та завдання;

4) подання розробником документів, визначених Порядком ведення Державного земельного кадастру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051 (Офіційний вісник України, 2012 р., № 89, ст. 3598), державному кадастровому реєстратору для внесення відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру, передбачені містобудівною документацією, до Державного земельного кадастру і отримання відповідних витягів;

5) розгляд та прийняття рішення щодо затвердження проектів містобудівної документації здійснюється сільською, селищною, міською радою:

комплексний план та генеральні плани населених пунктів - протягом трьох місяців з дня подання відповідного проекту містобудівної документації,

детальний план території - протягом 30 днів з дня подання відповідного проекту містобудівної документації.

З вищевикладених положень законодавства слідує, що саме міська рада наділена повноваженнями щодо прийняття рішень про розробку та затвердження детальних планів територій у межах міста, приймаючи які реалізує покладений на неї обов`язок щодо планування територій на місцевому рівні. Отже, доводи позивача стосовно прийняття оскаржуваного рішення неповноважним органом не знайшли свого підствердження в ході розгляду справи.

Разом з цим, з аналізу наведених приписів п.4.1, п.4.3 Порядку №290 та пунктів 34, 35 Порядку №926 слідує, що рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, зокрема, детального плану території щодо території територіальної громади (території, яка розташована в межах населеного пункту) приймає відповідна сільська, селищна, міська рада, проте саме виконавчий орган такої сільської, селищної, міської ради є замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, зокрема, детальних планів територій територіальної громади (території, яка розташована в межах населеного пункту), який організовує розроблення, внесення змін та подання проектів містобудівної документації на місцевому рівні на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Отже, як Порядком №290, чинним до 08.09.2021р., так і Порядком №926, що набрав чинності з 08.09.2021р., визначено у якості суб`єкта, який має бути замовником розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (в т.ч., детального плану території) - саме виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

Згідно з ч.1 ст.11 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997р. №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.

Оскільки законодавством не визначено, який саме виконавчий орган місцевої ради є замовником розроблення містобудівної документації (комплексного плану), то таким замовником може бути будь-який виконавчий орган ради, передбачений у частині першій статті 11 Закону №280/97-ВР, до повноважень якого згідно з рішенням відповідної ради буде віднесена така діяльність.

При цьому, як Порядком №290, чинним до 08.09.2021р., так і Порядком №926, що набрав чинності з 08.09.2021р., на замовника покладено певний комплекс заходів та повноважень щодо організації і координації роботи з розроблення містобудівної документації, зокрема, останній забезпечує розробнику: доступ до вихідних даних для розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, забезпечує здійснення процедури стратегічної екологічної оцінки проекту містобудівної документації на місцевому рівні; забезпечує організацію і проведення громадського обговорення проекту містобудівної документації, зокрема, здійснює оприлюднення повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації; здійснює реєстрацію, розгляд і врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; проводить громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до Порядку проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; організовує за участю розробника попередній розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою відповідного рівня тощо.

Тобто саме виконавчий орган ради, який виступатиме замовником розроблення детального плану, має здійснювати увесь вищенаведений комплекс заходів та повноважень, передбачених Законом №3038-VI та Порядком №926.

Натомість, сільська/селищна/міська рада не наділена повноваженням бути замовником розроблення містобудівної документації, бо законодавством чітко передбачено, що замовником розроблення містобудівної документації (детального плану) є саме виконавчий орган місцевої ради.

Водночас, у справі, що розглядається, судом встановлено та відповідачем визнається, що замовником розроблення спірного детального плану території є саме Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області.

Таким чином, відповідач у процедурі розроблення та затвердження спірного ДПТ припустився грубого порушення чинного законодавства та всупереч вимогам Порядку №290 та Порядку №926 перебрав на себе повноваження, якими він не наділений.

Посилання відповідача на те, що виконавчий комітет Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області не міг бути замовником розроблення спірного ДПТ через відсутність у виконкому статусу юридичної особи, жодним чином не спростовують допущення відповідачем порушень чинного законодавства (Порядку №290 та Порядку №926) та не надають йому тих повноважень, що за законом належать лише виконавчому органу місцевої ради.

За таких обставин, відповідач у цьому випадку діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Отже, доводи позивача стосовно того, що відповідач в порушення приписів чинного законодавства перебрав на себе функції і повноваження замовника розроблення спірного ДПТ знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи.

Щодо доводів позивача стосовно прийняття оскаржуваного рішення без належного проведення громадських слухань, а також без утворення погоджувальної комісії, суд зазначає таке.

Як зазначено вище, відповідно до п.43 Порядку №926 замовник організовує проведення за участю розробника громадського обговорення проекту містобудівної документації, що включає, зокрема, оприлюднення повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації; проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні відповідно до Порядку проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; узгодження спірних питань між громадськістю і замовником містобудівної документації на місцевому рівні узгоджувальною комісією.

При цьому постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 відповідно до ст.21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» затверджено Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні (далі Порядок №555), який визначає механізм проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні: генеральних планів населених пунктів, планів зонування та детальних планів територій (далі - містобудівна документація).

Відповідно до п.3 Порядку №555 замовники містобудівної документації відповідно до частини третьої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забезпечують:

оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

реєстрацію, розгляд і врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні може утворюватися погоджувальна комісія.

Пунктом 4 Порядку №555 встановлено, що замовники містобудівної документації оприлюднюють у двотижневий строк прийняті рішення щодо розроблення проектів містобудівної документації шляхом опублікування таких рішень у засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації. Оприлюднення розроблених в установленому законодавством порядку проектів містобудівної документації здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх подання розробником до виконавчого органу сільської, селищної, міської ради шляхом розміщення матеріалів (планшетів, макетів) у визначеному органом місцевого самоврядування місці та інформування громадян через розповсюдження брошур і повідомлень, засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення інформації на офіційному веб-сайті замовника містобудівної документації.

Згідно з п.5 Порядку №555 повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити:

1) інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі;

2) основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації;

3) відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення;

4) інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації, пояснювальною запискою, розділом "Охорона навколишнього природного середовища", який розробляється у складі проекту містобудівної документації та одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку;

5) інформацію про посадову особу замовника містобудівної документації, відповідальну за забезпечення організації розгляду пропозицій, та адресу, за якою можуть надсилатися пропозиції (зауваження);

6) відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій;

6-1) інформацію про дату, час і місце проведення громадських слухань;

7) інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо).

Осіб, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, призначає замовник містобудівної документації. Зазначені особи є відповідальними за автентичність проектів містобудівної документації.

При цьому п.6 Порядку №555 встановлено, що оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику у строк, визначений замовником містобудівної документації.

Відповідно до п.9 Порядку №555 пропозиції (зауваження) можуть подаватися в письмовій та/або усній формі під час громадських слухань із внесенням їх до протоколу громадських слухань. Письмові пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених пунктом 6-1 цього Порядку. Письмові пропозиції подаються фізичними особами із зазначенням прізвища, імені та по батькові, місця проживання, із особистим підписом. Юридичні особи подають пропозиції із зазначенням найменування та місцезнаходження юридичної особи. Анонімні пропозиції не розглядаються.

Згідно з п.10 Порядку №555 особи, які забезпечують проведення робіт щодо розгляду пропозицій громадськості, повідомляють через засоби масової інформації, що поширюються на відповідній території, та офіційний веб-сайт замовника містобудівної документації про поштову адресу та електронну адресу для подання письмових пропозицій.

Пунктом 11 Порядку №555 передбачено, що пропозиції громадськості реєструються та розглядаються замовником містобудівної документації у місячний строк з дня їх надходження. За результатами розгляду пропозицій заявнику надається відповідь про їх врахування або обґрунтована відмова. У разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії (далі - комісія).

Системний аналіз зазначених положень законодавства дозволяє дійти висновку, що громадські слухання щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні передбачають подання громадянами пропозицій у письмовому вигляді із обов`язковим зазначенням певної інформації, а також розгляд такої письмової пропозиції та врахування або обґрунтована відмова у врахуванні розробником і замовником проектів містобудівної документації.

Також з аналізу положень Порядку №555 слідує, що громадські слухання фактично становлять собою процедуру оприлюднення розробленої містобудівної документації, отримання пропозицій та зауважень у письмовому вигляді від конкретно визначеної категорії осіб та розгляд таких пропозицій та зауважень.

Втім, зазначеним Порядком №555 не передбачено процедури голосування учасників громадського слухання з приводу погодження проектів містобудівної документації, голосування з інших питань, прийняття рекомендацій, вчинення інших дій. Відтак, відсутність рішень, прийнятих за результатами такого голосування, не є достатньою підставою для визнання громадських слухань такими, що проведені з порушенням вимог чинного законодавства.

Громадські слухання відбуваються з метою врахування громадських інтересів при розробленні містобудівної документації і вважаються належно організованими за наступних умов: оприлюднено інформацію про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у відповідному проекті із вказівкою на строк для подання таких пропозицій особами, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації; безпосереднє подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворення погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Між тим, варто зазначити, що врахування громадських інтересів при розробленні проектів містобудівної документації є результатом двостороннього процесу, а тому за відсутності факту реалізації громадськістю свого права на подання пропозицій до містобудівної документації у передбаченому законом порядку, у органу місцевого самоврядування відсутній обов`язок їх розгляду та, відповідно, врахування.

Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена у постанові від 19 вересня 2018 року у справі №463/1230/16-а.

Як встановлено судом, 18.01.2022р. о 16:07год. на офіційному веб-сайті Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області в розділі за категорією «Новини», «Оголошення», опубліковане повідомлення про оприлюднення проекту (громадське обговорення) документу державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку (Розділ «Охорона навколишнього природного середовища») проекту містобудівної документації місцевого рівня, а саме: «Детальний план частини території кварталу по вул. Сагайдачного м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами»; проект розроблений згідно з рішенням Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 12.08.2021р. №962-7/8; замовник розроблення детального плану: Підгородненська міська рада Дніпровського району Дніпропетровської області; інвестор розроблення детального плану: ОСОБА_2 ; дата початку розгляду та оприлюднення ДПТ 20.01.2022р., строк визначений для проведення процедури громадського обговорення 30 днів. Також в цьому оголошені зазначено, що у зв`язку із запобіганням поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19) громадське обговорення проекту ДПТ й самої планової діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться виключно у формі надання письмових зауважень і пропозицій, у тому числі в електронному вигляді. Пропозиції та зауваження надаються в письмовій формі на електронну адресу: (з посиланням на державні будівельні норми, пункти Закону) в робочі дні з 20.01.2022р. по 20.02.2022р. Громадські слухання по факту завершення обговорення проекту містобудівної документації на місцевому рівні передбачено провести в середу 23.02.2022р. о 14:00год. в приміщенні актової зали міської ради; відповідальна особа начальник відділу містобудування, архітектури та земельних відносин Підгородненської міської ради Вероніка Полюшкіна.

Аналогічні за змістом оголошення опубліковано у газетах «Вісті Придніпров`я» від 20 січня 2022 року №2 (4054) та «Зоря» від 19 січня 2022 року.

Дослідивши вказане повідомлення, суд зазначає, що воно містило інформацію, передбачену Порядком №926 та Порядком №555, разом з тим, як слідує з наведених приписів цих Порядків, таке повідомлення має здійснюватися саме замовником розроблення спірного ДПТ, яким має бути виконавчий орган міської ради, проте, за встановленими судом обставинами, це повідомлення було здійснено самою міською радою (відповідачем), яка в порушення приписів чинного законодавства перебрала на себе функції і повноваження замовника розроблення спірного ДПТ, відтак, означене повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті спірної містобудівної документації не можна вважати таким, що відповідає вимогам, встановленим законодавством, як і саму процедуру проведення громадських слухань, яка має організовуватися і проводитися замовником - виконавчим органом міської ради, проте, у даному випадку була організована і проведена самою міською радою.

Щодо утворення погоджувальної комісії, то суд зазначає, що згідно з приписами Порядку №555 її утворення не є обов`язковим і це питання вирішується на розсуд замовника у разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання.

Щодо доводів позивача про порушення відповідачем вимог відносно проведення громадського обговорення стратегічної екологічної оцінки (СЕО), суд зазначає таке.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація підлягає стратегічній екологічній оцінці в порядку, встановленому Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку». Розділ «Охорона навколишнього природного середовища», що розробляється у складі проекту містобудівної документації, одночасно є звітом про стратегічну екологічну оцінку, який має відповідати вимогам Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».

Частиною першою статті 1 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» визначено терміни які вживаються у ньому, зокрема:

документи державного планування - стратегії, плани, схеми, містобудівна документація, загальнодержавні програми, державні цільові програми та інші програми і програмні документи, включаючи зміни до них, які розробляються та/або підлягають затвердженню органом державної влади, органом місцевого самоврядування (пункт 3);

стратегічна екологічна оцінка - процедура визначення, опису та оцінювання наслідків виконання документів державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виправданих альтернатив, розроблення заходів із запобігання, зменшення та пом`якшення можливих негативних наслідків, яка включає визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, складання звіту про стратегічну екологічну оцінку, проведення громадського обговорення та консультацій (за потреби - транскордонних консультацій), врахування у документі державного планування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій, інформування про затвердження документа державного планування та здійснюється у порядку, визначеному цим Законом (пункт 7).

За приписами статті 2 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» цей Закон регулює відносини у сфері оцінки наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виконання документів державного планування та поширюється на документи державного планування, які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно-заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Отже стратегічна екологічна оцінка обов`язково проводиться для документів державного планування, які відповідають одночасно двом критеріям, зазначеним у статті 2 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку», а у випадку, якщо проєкт для документів державного планування відповідає лише одному із таких критеріїв, то рішення щодо здійснення стратегічної екологічної оцінки замовник приймає самостійно.

Згідно зі ст.9 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» етапами стратегічної екологічної оцінки є: 1) визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки; 2) складання звіту про стратегічну екологічну оцінку; 3) проведення громадського обговорення та консультацій у порядку, передбаченому статтями 12 та 13 цього Закону, транскордонних консультацій у порядку, передбаченому статтею 14 цього Закону; 4) врахування звіту про стратегічну екологічну оцінку, результатів громадського обговорення та консультацій; 5) інформування про затвердження документа державного планування; 6) моніторинг наслідків виконання документа державного планування для довкілля, у тому числі для здоров`я населення. Звіт про стратегічну екологічну оцінку, результати громадського обговорення та консультацій, проведених згідно із статтями 12 та 13 цього Закону, а також результати транскордонних консультацій, проведених відповідно до статті 14 цього Закону, враховуються в документі державного планування.

Частиною 1 статті 10 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» встановлено, що стратегічна екологічна оцінка здійснюється у процесі розроблення документа державного планування до його подання для затвердження. Здійснення стратегічної екологічної оцінки забезпечує замовник.

Відповідно до ч.1 ст.11 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» замовник забезпечує складання звіту про стратегічну екологічну оцінку після врахування зауважень і пропозицій, отриманих у процесі громадського обговорення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки та наданих органами, зазначеними у статтях 6-8 цього Закону.

Статтею 12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» визначено порядок проведення громадського обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки.

Так, згідно з ч.ч.1-4 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» замовник своєчасно забезпечує можливості для участі громадськості у стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування, за умови доступності для розгляду всіх альтернативних варіантів. Проект документа державного планування та звіт про стратегічну екологічну оцінку оприлюднюються на офіційному веб-сайті замовника з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості. Про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку громадськість повідомляє замовник. Повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку публікується у друкованих засобах масової інформації (не менш як у двох), визначених замовником, та розміщується на офіційному веб-сайті замовника. Замовник забезпечує розміщення повідомлення та доступ до проекту документа державного планування і звіту про стратегічну екологічну оцінку протягом усього строку громадського обговорення, визначеного відповідно до частини шостої цієї статті.

Відповідно до ч.5 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку повинно містити інформацію про: 1) повну назву документа державного планування, що пропонується, та стислий виклад його змісту; 2) орган, що прийматиме рішення про затвердження документа державного планування; 3) передбачувану процедуру громадського обговорення, у тому числі: а) дату початку та строки здійснення процедури; б) способи участі громадськості (надання письмових зауважень і пропозицій, громадські слухання тощо); в) дату, час і місце проведення запланованих громадських слухань (у разі проведення); г) орган, від якого можна отримати інформацію та адресу, за якою можна ознайомитися з проектом документа державного планування, звітом про стратегічну екологічну оцінку та екологічною інформацією, у тому числі пов`язаною зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування; ґ) орган, до якого подаються зауваження і пропозиції, його поштову та електронну адреси та строки подання зауважень і пропозицій; д) місцезнаходження наявної екологічної інформації, у тому числі пов`язаної зі здоров`ям населення, що стосується документа державного планування; 4) необхідність проведення транскордонних консультацій щодо проекту документа державного планування.

Приписами ч.6 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» визначено, що строк громадського обговорення встановлюється замовником і не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення повідомлення, передбаченого частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.ч.7-8 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» громадськість у межах строку громадського обговорення має право подати замовнику в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку. Усі зауваження і пропозиції до проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду замовником. За результатами розгляду замовник враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє. Пропозиції і зауваження, подані після встановленого строку, не розглядаються. Оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку з метою одержання зауважень і пропозицій не виключає можливості проведення в порядку, передбаченому законодавством, громадських слухань, будь-яких інших форм публічного громадського обговорення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку.

Згідно з ч.9 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» за результатами громадського обговорення замовник готує довідку про громадське обговорення, в якій підсумовує отримані зауваження і пропозиції та зазначає, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтовує їх відхилення), а також обґрунтовує обрання саме цього документа державного планування у тому вигляді, в якому він запропонований до затвердження, серед інших виправданих альтернатив, представлених до розгляду. До довідки додаються протокол громадських слухань (у разі проведення) та отримані письмові зауваження і пропозиції. Довідка про громадське обговорення є публічною інформацією.

При цьому ч.10 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» передбачено, що громадське обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводиться в порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" для громадського обговорення проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

У справі, що розглядається, судом встановлено, що у процесі розроблення спірного ДПТ було здійснено його стратегічну екологічну оцінку і складено відповідний звіт про стратегічну екологічну оцінку, після чого на офіційному веб-сайті Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області в розділі за категорією «Новини», «Оголошення», опубліковане повідомлення про оприлюднення проекту (громадське обговорення) документу державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку (Розділ «Охорона навколишнього природного середовища») проекту містобудівної документації місцевого рівня, а саме: «Детальний план частини території кварталу по вул. Сагайдачного м. Підгородне Дніпровського району Дніпропетровської області, щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами», з метою одержання та врахування зауважень і пропозицій громадськості, на що встановлено строк у 30 днів.

Дослідивши це повідомлення, суд зазначає, що воно також містило всю передбачену ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» інформацію щодо оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку, проте, як вказано вище, таке повідомлення також має здійснюватися саме замовником розроблення спірного ДПТ, яким має бути виконавчий орган міської ради, проте, за встановленими судом обставинами, це повідомлення було здійснено самою міською радою (відповідачем), яка в порушення приписів чинного законодавства перебрала на себе функції і повноваження замовника розроблення спірного ДПТ, відтак, означене повідомлення про оприлюднення проекту документа державного планування та звіту про стратегічну екологічну оцінку також не можна вважати таким, що відповідає вимогам, встановленим законодавством, як і саму процедуру проведення громадського обговорення у процесі стратегічної екологічної оцінки, яка має організовуватися і проводитися замовником - виконавчим органом міської ради, проте, у даному випадку була організована і проведена самою міською радою.

Крім того, судом встановлено, що в порушення вищенаведених вимог ч.9 ст.12 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку» за результатами громадського обговорення зауважень громадськості (письмових заперечень щодо Детального плану частини території кварталу по вул. Сагайдачного у м. Підгородне, зареєстрованих за вхідним №КО-190 від 17 лютого 2022 року, які підписані і позивачем, а також стосувалися безпосередньо зауважень громадськості і щодо недотримання при розроблені детального плану території приписів державних будівельних норм та державних санітарних правил і завдання у зв`язку із цим шкоди навколишньому середовищу та екології через спірне будівництво), замовником не було підготовлено довідку про таке громадське обговорення, в якій би підсумовувалися отримані зауваження і пропозиції та зазначалось би, яким чином у документі державного планування та звіті про стратегічну екологічну оцінку враховані зауваження і пропозиції, надані відповідно до цієї статті (або обґрунтоване їх відхилення).

Таким чином, зауваженням громадськості, в тому числі і позивача, щодо недотримання при розроблені детального плану території приписів державних будівельних норм та державних санітарних правил і завдання у зв`язку із цим шкоди навколишньому середовищу та екології через спірне будівництво не було надано відповідної оцінки уповноваженим органом та у встановлений законодавством спосіб, при цьому надання оцінки таким доводам судом без здійснення їх розгляду уповноваженим органом у встановлений законом порядок та спосіб буде передчасним та може мати наслідком втручання у відповідні дискреційні повноваження цього суб`єкта владних повноважень, який станом на теперішній час своєї функції щодо розгляду і оцінки таких доводів не виконав.

Щодо посилання позивача на прийняття спірного рішення в супереч Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення умов для забезпечення продовольчої безпеки в умовах воєнного стану» №2145-1Х від 24.03.2022 року, яким передбачено, що технічна документація, яку розробляють для зазначених цілей, не може передбачати поділ, об`єднання земельних ділянок, натомість ДПТ, затверджений спірним рішенням відповідача, передбачає поділ земельної ділянки на 4 окремі ділянки, що під час дії воєнного стану заборонено, суд зазначає, що наведений позивачем зміст цього закону є неправильним, оскільки фактично цим Законом передбачено, що технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель не може передбачати поділ, об`єднання земельних ділянок у разі формування земельної ділянки з метою передачі її в оренду здійснюється без внесення відомостей про таку земельну ділянку до Державного земельного кадастру (державної реєстрації) та присвоєння їй кадастрового номера, на підставі технічної документації із землеустрою щодо інвентаризації земель, яка розробляється за рішенням органу, уповноваженого передавати земельну ділянку в оренду, та затверджується таким органом (Розділ X «Перехідні положення» Земельного кодексу України (пункт 2) підпункт г), водночас оскаржуване рішення щодо затвердження проекту Детального плану території прийняте стосовно земельної ділянки, що перебуває у приватній власності третьої особи, при цьому норми Закону №2145-ІХ жодним чином не регламентують порядок розробки та затвердження містобудівної документації, а також не встановлюють ніяких заборон щодо поділу чи об`єднання земельних ділянок, які перебувають у приватній власності.

Також безпідставними є посилання позивача стосовно того, що затверджений ДПТ суперечить Генеральному плану міста, позаяк згідно з Генеральним планом міста та відповідно до чинних нормативів територія проектування в межах Детального плану території є територією індивідуальної житлової забудови.

Разом з цим, всі вищенаведені обставини свідчать про допущення грубих та суттєвих процедурних порушень під час розробки та затвердження спірного ДПТ, які у своїй сукупності не надавали підстав для прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про його затвердження, а негативні наслідки таких порушень неможливо усунути в інший спосіб ніж визнання оскаржуваного рішення протиправним.

Згідно зі статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, обов`язок доведення обставин, які стали підставою для винесення оскаржуваного рішення покладено на відповідача, який, у даному випадку, не довів суду правомірність винесеного рішення.

Предметом доказування у цій справі є протиправність та нечинність рішення відповідача, яке має характер нормативно-правового акта, тому справа розглядалася з особливостями розгляду адміністративних справ відповідної категорії, що встановлені статтею 264 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому ч.9 ст.264 КАС України встановлено, що суд може визнати нормативно-правовий акт протиправним (незаконним чи таким, що не відповідає правовому акту вищої юридичної сили) та нечинним повністю або в окремій його частині.

Наслідки визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним визначені ст.265 КАС Украни.

Так, ч.1, ч.2 ст.265 КАС України встановлено, що резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили. Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

За таких обставин, з урахуванням приписів ч.9 ст.264 КАС України, суд визнає протиправним та нечинним рішення Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 08.06.2022 року №1691-15/8 «Про затвердження детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами» та, відповідно, задовольняє позовні вимоги в цій частині.

При цьому у задоволенні позовних вимог в частині саме щодо скасування цього рішення слід відмовити, з огляду на вищенаведені приписи ч.9 ст.264 КАС України.

Таким чином, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат та керуючись приписами частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, якими встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, суд доходить висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача суми сплаченого останнім судового збору у розмірі 1073,60грн.

Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) до Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (, місцезнаходження: вул. Центральна, 46, м. Підгородне, Дніпровський район, Дніпропетровська область, 52001), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 ( НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_6 ), про визнання незаконним та скасування рішення задовольнити частково.

Визнати протиправним та нечинним рішення Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 08.06.2022 року №1691-15/8 «Про затвердження детального плану частини території кварталу по АДРЕСА_1 , щодо розміщення земельних ділянок для індивідуальної житлової забудови, з урахуванням інтересів власників земельних ділянок, які є суміжними землекористувачами».

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Підгородненської міської ради Дніпровського району Дніпропетровської області (, місцезнаходження: вул. Центральна, 46, м. Підгородне, Дніпровський район, Дніпропетровська область, 52001) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1073,60грн. (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок).

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до ч.1 ст.265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: О.М. Турова