Справа № 200/1858/24
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2024-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2024 року Справа№200/1858/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Чекменьова Г.А., розглянувши в спрощеному (письмовому) провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа Первинна професійна спілка «Правозахисники країни», про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ № 69 від 20.02.2024 про притягнення її - психолога сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що під час проходження служби протиправно притягнута до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани. Зазначає про відсутність в своїх діях складу дисциплінарного правопорушення, а саме безпідставної відсутності на робочому місці. Позивач пояснює, що заздалегідь повідомила керівництво засобами телефонного зв`язку про погане самопочуття та необхідність звернення до лікаря, на що не отримала заперечень.

Оскільки в результаті прийому лікарем не надано довідку, яка звільняє від виконання певного виду службових завдань, тривалий час добиралась до роботи. В зв`язку з чим прибула на місце роботи лише близько 17.00 годин.

В той же час позивач зауважує, що підставою притягнення її до дисциплінарної відповідальності також стала конфліктна ситуація між нею та керівником стосовно виконання службових обов`язків. Позивач заявляє про упереджене ставлення до неї з боку керівника, а винесений наказ № 69 формою психологічного тиску, тобто мобінгу.

Незаконність проведеного службового розслідування позивач обґрунтовує відсутністю в своїх діях складу дисциплінарного правопорушення, не об`єктивністю та упередженістю, відсутністю діючих дисциплінарних порушень, застосування надто суворого стягнення, відсутність шкідливих наслідків. Отже, при проведенні службового розслідування наказ про застосування дисциплінарного стягнення, на думку позивача, прийнято на підставі протиправних висновків.

В зв`язку з викладеним позивач звернулась до суду за захистом своїх прав.

Ухвалою від 03 квітня 2024 року відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін.

Головне управління Національної поліції в Київській області у відзиві на позовну заяву зазначило, що підставами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали матеріали службового розслідування, яке проведене об`єктивно із встановленням всіх фактичних обставин. Зокрема, відповідачем було здійснено опитування обох сторін конфлікту, досліджено надані докази в обґрунтування пояснень, службову характеристику. Після аналізу всієї наданої інформації керівництвом встановлено наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, за наслідками якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани. З наведених підстав відповідач просив відмовити у задоволенні позову, оскільки доводи позовної заяви не спростовують встановлених обставин службового розслідування.

Третя особа про своє ставлення до заявленого позову суд не повідомила.

Відповідно до статті 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, в тому числі, розумні строки розгляду справи судом. Статтею 6 Європейської конвенції з прав людини передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. За визначенням пункту 11 частини першої статті 4 КАС України розумний строк - найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.

Тому, відповідно до наведених норм, справа розглянута впродовж розумного строку, необхідного для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення, враховуючи обставини здійснення судочинства в умовах збройної агресії проти України.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є капітаном поліції та проходить службу на посаді психолога сектору кадрового забезпечення Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області (далі Бориспільське РУП ГУНП в Київській області).

Наказом ГУНП в Київській області № 129 від 24.01.2024 призначено службове розслідування в частині дотримання законодавства, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, допущених окремими працівниками Бориспільського РУП ГУНП в Київській області на підставі рапорту начальника Бориспільського РУП ГУНП в Київській області від 12.01.2024 про виявлення порушення вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

07.02.2024 начальником Головного управління Національної поліції в Київській області затверджено висновок службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУНП в Київській області № 129 від 24.01.2024.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 20.02.2024 № 69, за порушення службової дисципліни, вимог пункту 2, підпунктів 4, 6, 8 пункту 3, статті 1, пункту 3, ст. ст. 2, 5, 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині дотримання законодавства, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог р. ІV посадових інструкцій, затверджених керівником Бориспільського РУП ГУНП в Київській області від 23.12.2023 № 29909/109/1200/01, що виразилось у порушенні дисципліни, а саме: безпідставна відсутність на робочому місці, притягнуто до дисциплінарної відповідальності психолог сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 (особистий жетон №0112347) та застосовано до неї дисциплінарне стягнення - оголошено сувору догану.

05.03.2024 ОСОБА_1 під особистий підпис ознайомилась з наказом ГУНП в Київській області від 20.02.2024 № 69 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».

Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем зазначені обставини службового розслідування, за якими 12.01.2024 начальником сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_2 був виявлений факт невиходу на службу психолога сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка була відсутня на робочому місці в період часу з 09.00 по 17.00 12.01.2024. Про причини відсутності на службі ОСОБА_1 нікому не повідомила.

З метою встановлення причин відсутності начальником сектору кадрового забезпечення було здійснено неодноразові телефонні дзвінки на мобільний телефон ОСОБА_1 , на які остання не відповідала.

З даного приводу було опитано начальника сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_2 , яка пояснила, що 12.01.2024 опитувана виявила факт невиходу на службу психолога сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка була відсутня на робочому місці у період часу з 9 год. 00 хв. до 17 год. 00 хв. Про причини відсутності на службі ОСОБА_1 нікому не повідомляла.

З метою встановлення причин відсутності підлеглого працівника опитуваною були здійснені неодноразово телефонні дзвінки на мобільний телефон ОСОБА_1 - НОМЕР_1 (скріншот додається), на які остання не відповідала.

Після того, як було складено акт про відсутність на робочому місці, ОСОБА_1 прибула до Бориспільського районного управління поліції після 17.00 12.01.2024, на запитання начальника сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_2 повідомила: «Це мої особисті справи». Також, опитувана додала, що не погоджувала зі своєю підлеглою питання про її відсутність 12.01.2024 та не давала дозволу покидати робоче місце та такі порушення службової дисципліни відбуваються систематично, окрім цього, ОСОБА_1 не виконує вказівки керівника, порушує норми субординації у стосунках з керівником.

До пояснення опитувана додала фотокопії особистого листування в месенджері «WatsApp».

З даного приводу було опитано психолога сектору кадрового забезпечення Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка пояснила, що 11.01.2024 між опитуваною та начальником СКЗ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції ОСОБА_2 відбувся конфлікт, приводом якого постало питання щодо характеру несення служби, розподілу відпусток, залучення до обов`язків, що не пов`язані із посадовими обов`язками та забороною відвідувати навчальні заходи, які передбачають отримання інструментарію в роботі психолога. Відповіді які отримала опитувана в особистому листуванні в месенджері «WatsApp», на думку останньої, не відповідають морально-етичним нормам поведінки керівника. Також, психолог СКЗ Бориспільського РУП ГУНП в Київській області капітан поліції ОСОБА_1 , додала, що 11.01.2024 по дзвінку через месенджер «WatsApp», а також в особистому листуванні, остання повідомила керівника СКЗ Бориспільського РУП про необхідність 12.01.2024 відвідування лікаря-хірурга для отримання рекомендацій післяопераційного втручання в обласній лікарні МВС в м. Києві по вул. Вишгородській. Заперечень зі сторони керівництва не отримала, тому 12.01.2024 опитувана була у вищевказаному закладі, до якого прямувала трьома видами громадського транспорту, про відвідування лікаря свідчить електронний талон. Після прийому, також, на громадському транспорті повернулась на робоче місце до Бориспільського РУП ГУНП в Київській області.

З висновками службового розслідування та накладеним стягненням позивач не погодилась з підстав, викладених у позовній заяві.

При розгляді справи стосовно заявленого відповідачем клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в зв`язку з порушенням строку звернення з позовом, суд зазначає, що частиною першою статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною четвертою статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, який застосовується в редакції Закону України «Про внесення змін до законів України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану» від 15 березня 2022 року № 2123-ІХ, що набрав чинності 01 травня 2022 року, встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

З матеріалів справи випливає, що з оскарженим наказом ГУНП в Київській області № 69 від 20.02.2024 ОСОБА_1 під особистий підпис ознайомилась 05.03.2024. Позовна заява направлена ОСОБА_1 поштою 19.03.2024, про що свідчить штемпель на поштовому конверті.

Відповідно до частини 9 статті 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Таким чином судом не встановлено порушення строку звернення з цим адміністративним позовом.

Враховуючи клопотання відповідача щодо підсудності справи № 200/1858/24, суд зазначає, що згідно з частиною 1 статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

ОСОБА_1 за паспортними даними зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Головне управління Національної поліції в Київській області зареєстроване за адресом: вул. Володимирська, 15, м. Київ.

Отже підсудність справи обрана позивачем за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання.

Доказів офіційної реєстрації ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , відповідачем не надано.

Вирішуючи справу, та надаючи правову оцінку спірним відносинам з урахуванням наявних у справі доказів, суд зазначає, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовані Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VІІІ (далі - Закон №580-VІІІ).

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

За приписами статті 19 Закону №580-VІІІ в разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За визначенням частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до норм статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1 ) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно зі статтею 20 Дисциплінарного статуту повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом. Інші керівники застосовують дисциплінарні стягнення в межах повноважень, визначених керівником Національної поліції України.

Згідно з пунктом 1 Розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року N 893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що мас ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, то вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

З матеріалів справи випливає і не спростовано позивачем, що 12.01.2024 року позивач була відсутня за місцем служби. Доказів наявності поважних причин такої відсутності позивач не надала.

Наданий позивачем талон до відвідування лікаря не звільняє від виконання обов`язків служби за відсутності відповідної довідки про таке відвідування або листка тимчасової непрацездатності. У позовній заяві позивач зазначила, що лікарем не було надано довідку, яка звільняла б від виконання певного виду службових завдань.

Судом не встановлено упереджене ставлення до позивача за місцем проходження служби, оскільки з характеру наданого до справи листування у мессенджері «WatsApp» випливає, що між ОСОБА_1 та її керівником ОСОБА_2 були неформальні відносини за відсутності ознак мобінгу.

Зокрема, відповідач вказує, що позивач неодноразово повідомляла про запізнення на роботу, а також просила дозволити їй відлучитись з роботи по особистих справах.

Оскільки факт відсутності позивача на місці проходження служби без поважних причин встановлений результатами службового розслідування, цієї обставини достатньо для застосування до позивача дисциплінарної відповідальності. При цьому суд відхиляє доводи позивача про необхідність певних наслідків такого порушення та причинного зв`язку, оскільки наявність тяжких наслідків є обтяжуючими відповідальність обставинами, проте їх відсутність не свідчить про відсутність самого проступку.

Також не свідчать про протиправність наказу наявність чи відсутність відомостей про його виконання, про що стверджує позивач.

Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статутус до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень врегульований статтею 19 Дисциплінарного статуту. Зокрема, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення (частини 7 9 статті 19).

Крім того, статтею 29 Дисциплінарного статуту передбачені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, зокрема, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина 1).

Частиною 2 статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Граматичний аналіз змісту частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту не вказує, що застосування більш суворого стягнення можливо виключно після притягнення особи до дисциплінарної відповідальності з менш суворим стягненням.

Інше тлумачення зазначених норм унеможливило б індивідуалізацію дисциплінарної відповідальності, врахування пом`якшуючих та обтяжуючих обставин, особи порушника та характеру порушення тощо.

В практичній площині це означало б, що до особи, яка не мала дисциплінарних стягнень, взагалі не можна застосувати будь-яке стягнення, крім зауваження, незалежно від характеру та тяжкості проступку, на чому наполягає позивач.

Проте, таке розуміння суперечить подальшому змісту частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту:

«Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також ЗАЛИШЕННЯ МІСЦЯ НЕСЕННЯ СЛУЖБИ БЕЗ ПОВАЖНИХ ПРИЧИН, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє».

Тобто, норми частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту спрямовані не на заборону застосування більш суворого стягнення за відсутності у поліцейського менш суворого, а навпаки у період дії воєнного стану заборонено застосовувати менш суворе або таке саме стягнення у разі повторного вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Тобто, вказані норми встановлюють посилення відповідальності поліцейських у період дії воєнного стану.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінюючи наявні у справі докази, суд вважає не доведеними доводи позивача щодо відсутності підстав для її притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани. Тому заявлені позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Через звільнення позивача від судового збору суд не розподіляє судові витрати.

Керуючись статтями 2, 241-246, 255, 295-297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Київській області (вул. Володимирська, 15, м. Київ, 01601, ), третя особа Первинна професійна спілка «Правозахисники країни» (вул. Сурська, 96, с. Новоолександрівка, Дніпропетровська область, 52070, ), про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення виготовлений та підписаний в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса: http://www.reyestr.court.gov.ua/) відповідно до наявних умов електропостачання та функціонування програмного забезпечення через обставини збройної агресії проти України.

Суддя Г.А. Чекменьов