Справа № 140/5187/24
Суддя: Димарчук Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року ЛуцькСправа № 140/5187/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Димарчук Т.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Атлас Дістріб`юшн" до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Атлас Дістріб`юшн" (далі ТОВ "Атлас Дістріб`юшн", позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці (далі відповідач) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000401.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 24.05.2023 між ТОВ "Атлас Дістріб`юшн" (дистриб`ютор або покупець) та компанією "ATLAS" s.p zoo (Польща) (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №4-05/23, відповідно до якого дистриб`ютор зобов`язаний придбати товар (продукцію) тільки у продавця, а продавець надає покупцеві виключне право на розповсюдження та продаж товарів на визначеній території України.

Компанією "ATLAS" s.p zoo виписано рахунки-проформи №Х240000241 від 18.01.2024, X240000242 від 18.01.2024, X240000243 від 18.01.2024, X240000246 від 18.01.2024, X240000269 від 19.01.2024 на продукцію, оплата за якими була проведена 22.01.2024 та 30.01.2024, що підтверджується платіжними інструкціями в іноземній валюті.

З метою здійснення митного оформлення в режимі імпорту 09.02.2024 декларантом позивача в порядку електронного декларування подано до Волинської митниці митну декларацію №24UA37U7 з описом товару - 2: "затирка еластична, керамічна ATLAS; епоксидна затирка ATLAS; силікон санітарний ATLAS в асортименті ...", де в графі 42 вказано ціну товару у розмірі 33337,08 PLN та застосовано 1 метод визначення митної вартості товару за ціною контракту. Митна вартість (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 647,45 PLN) становить 318649,19 грн (еквівалентно 33984,53 PLN - графа 45 МД).

Однак, відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою вартістю та 12.02.2024 видав картку відмови №UA205140/2024/000401 в прийнятті митної декларації та прийняв рішення №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024 про коригування митної вартості товарів, яким визначив митну вартість товару за другорядним методом. При цьому, митний орган дійшов висновку, що вартість товару, що ввозиться на митну територію України, не може бути визнана за вибраним декларантом методом з огляду на те, що подані документи, не містять усіх даних для підтвердження митної вартості та наявні розбіжності.

Позивач вважає рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024 та картку відмови в прийнятті митної декларації, №UA205140/2024/000401 неправомірними та такими, що підлягають скасуванню.

Зазначив, що на підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації №24UA37U7 від 09.02.2024 митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією декларант надав митному органу документи, які підтверджують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. Відсутність у поданих документах усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та наявність в цих документах розбіжностей є надуманою відповідачем обставиною, яка не могла бути підставою для витребування додаткових документів.

Щодо посилань відповідача на те, що «згідно довідки про транспортно-експедиційні витрати № 01/29-01 від 29.01.2024 транспортні витрати до кордону України становлять 66600 грн, однак декларантом до митної вартості включено лише 66000 грн, а 600 грн транспортних витрат, ніби-то, не включено, позивач зазначає, що це не відповідає дійсним обставинам справи, оскільки ціна товару 102594,68 PLN, яка зазначена в митній декларації (що еквівалентно на момент звернення по курсу 9,3763 грн), становить 961958,50 грн та з урахуванням вартості перевезення товару в розмірі 66600,00 грн становить митну вартість товару за МД у розмірі 1028558,50 грн, а тому доводи відповідача є надуманими та безпідставними.

Вказує на те, що рішення про коригування митної вартості товару відповідач прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, та в порушення положень статті 55 МК України митний орган не навів аргументованих доводів на підтвердження висновків про неповноту відомостей щодо складових заявленої декларантом митної вартості. Також відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, як наслідок безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості імпортованого товару. Висновки митного органу ґрунтуються на безпідставних доводах про наявність розбіжностей у поданих документах та про наявність сумнівів щодо повноти визначення митної вартості імпортованого товару. Позивач вважає, що подані документи не містили розбіжностей, а всі відомості, які підтверджують числові значення складових митної вартості та ціни, що сплачена за товар, у документах наявні, тому оцінка митним органом відомостей у поданих документах як таких, що містять розбіжності, не відповідає фактичним обставинам.

З наведених підстав позивач просив позов задовольнити та стягнути з відповідача витрати на переклад документів у розмірі 10800,00 грн.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 20.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України).

У відзиві на позовну заяву від 04.06.2024 відповідач позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що при проведенні відповідно до положень статті 54 МК України митного контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за МД №24UA37U7 від 09.02.2024, відбулось автоматичне спрацювання профілів ризику. Під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, встановлено, що митна вартість товару, який ввозиться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та наявні розбіжності:

- декларації країни відправлення товару №24PL402010E0104380 від 29.01.2024 числове значення вартості товару становить 100595,00 PLN, проте в інвойсі № FE від 24.01.2024 вартість товару становить 102594,68 PLN;

- згідно довідки про транспортно-експедиційні витрати №01/29-01 від 29.01.2024 транспортні витрати до кордону України становлять 66600,00 грн, однак декларантом до митної вартості включено лише 66000,00 грн. Тобто до митної вартості не включено 600,00 грн транспортних витрат.

Встановлені розбіжності є достатньою підставою для виникнення сумнівів у достовірності наданих документів та правильності визначення декларантом заявленої митної вартості товару за першим методом.

З огляду на вищевказане, у зв`язку із наявністю розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, а також у зв`язку з спрацюванням ризиків АСУР, декларанту запропоновано надати в 10-денний термін наступні документи: заявку на перевезення; виписку з бухгалтерської документації; прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларантом на вимогу митниці для підтвердження митної вартості надано наступні документи: прайс-лист б/н від 03.01.2024 (для дистриб`юторів); прайс-лист б/н від 02.01.2024 (для широкого кола осіб); специфікацію до рахунку №FE від 24.01.2024; видаткову накладну №29 від 30.08.2023; видаткову накладну №49 від 22.09.2023; лист №1/10-02 від 10.02.2024; замовлення №1 від 22.01.2024; висновок експерта №24/1-0363 від 09.02.2024; МД №23UA67U0 від 23.11.2023; МД №23UA05U8 від 27.10.2023; МД №23UA05U3 від 21.09.2023; документ-підтвердження про вивіз товару від 10.02.2024.

Після розгляду наданих додаткових документів, митницею встановлено, що надані видаткові накладні не містять підпису отримувача товару. Прайс-листи не містять артикулів, тому ідентифікувати оцінюваний товар немає можливості.

Декларант відмовився від надання інших додаткових документів, про що повідомив митницю листом б/н від 10.02.2024.

У зв`язку з вищевикладеним та враховуючи ненадання декларантом усіх документів згідно з переліком, митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024, у якому митну вартість товару визначено за другорядним методом (2б) згідно з статтею 60 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС наявної у митного органу: товару №2 - 2,99 дол. США/кг за МД від 27.10.2023 №UA209170/2023/88305.

З наведених підстав відповідач вважає, що рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000401 є правомірними, обґрунтованими та винесеними відповідно до вимог чинного законодавства, а тому просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Окрім того, відповідач заперечує щодо стягнення на користь позивача витрат на переклад документів у розмірі 10800,00 грн, оскільки вказані витрати є неспівмірними із даною справою, а їх сума - необґрунтована. Зазначає, що із наданих позивачем документів не зрозуміло, які саме документи надавалися для перекладу та чи стосувалися вони справи, що розглядається.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін.

Суд, перевіривши доводи сторін, викладені у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності та взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

24.05.2023 між ТОВ "Атлас Дістріб`юшн" (дистриб`ютор або покупець) та компанією "ATLAS" s.p zoo (Польща) (виробник або продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №4-05/23 (а.с.23-33, том 1). Контракт визначає взаємні права та обов`язки сторін щодо розповсюдження та продажу, а також маркетингової діяльності товарів виробника на частині території України.

Згідно п. 1 параграфу 2 контракту - поставки продукції здійснюються на умовах доставки FCA згідно Інкотермс 2010. Поставка товару може здійснюватися і на інших умовах Інкотермс 2010 за погодженням сторін, які вказуються у замовленнях. Умови поставки будуть визначені додатково для кожної окремої партії товару у фактурі/проформі, що становлять невід`ємну частину цього договору. Згідно п. 5 параграфу 2 цього контракту прогнозований оціночний розмір обороту під час дії цього договору складає 10 000 000 злотих. Відповідно до п. 10 Параграфу 2 контракту передбачена договором оплата повинна здійснюватися банківським переказом на вказаний у фактурі/проформі розрахунковий рахунок продавця. Сторони домовились, що оплата за товар здійснюється на умовах 100% передоплати кожної окремої партії товару про що обумовлюється у замовленні і відображається у проформі.

Згідно п. 1 параграфу 3 контракту такі дані як ціна, кількість, продавець, покупець, номер і дата договору , номер і дата Специфікації, базис поставки, країна походження товару, дата продажу , вага нетто та/ або брутто вантажу, повинні бути зазначені в кожній фактурі/проформі, що є підтвердженням прийняття замовлення до відправки.

На виконання умов вказаного контракту компанія "ATLAS" s.p zoo (Польща) для проведення передоплати в розмірі 100% за товар (продукцію) виставила позивачу рахунки-проформи №Х240000241 від 18.01.2024 на суму 7772,00 PLN, X240000242 від 18.01.2024 на суму 11475,00 PLN, X240000243 від 18.01.2024 на суму 48449,04 PLN, X240000246 від 18.01.2024 на суму 11693,16 PLN, X240000269 від 19.01.2024 на суму 23205,48 PLN (а.с.38-44, том 1).

Замовлений товар (продукція) був оплачений позивачем згідно платіжних доручень в іноземній валюті від 22.01.2024 №63 на суму 93049,08 PLN та від 30.01.2024 №65 на суму 9565,64 PLN (а.с.53-54, том 1).

09.02.2024 декларантом позивача в порядку електронного декларування подано до Волинської митниці митну декларацію №24UA37U7 з описом товару - 2: "затирка еластична ATLAS колір 001 WHITE, в пакетах alubag 2кг - 200 шт; затирка еластична ATLAS колір 018 PASTEL BEIGE, в пакетах alubag 2кг - 60 шт; затирка еластична ATLAS колір 019 LIGHT BEIGE, в пакетах alubag 2кг - 50 шт; затирка еластична ATLAS колір 020 BEIGE, в пакетах alubag 2кг -70 шт; затирка еластична ATLAS колір 022 NUTBROWM, в пакетах alubag 2кг - 10 ш; затирка еластична ATLAS колір 023 BROWN, в пакетах alubag 2кг - 40 ш; затирка еластична ATLAS колір 024 DARK BROWN, в пакетах alubag 2кг - 40 шт; затирка еластична ATLAS колір 034 LIGHT GREY, в пакетах alubag 2кг - 200 шт; затирка еластична ATLAS колір 036 DARK GREY, в пакетах alubag 2кг - 130 шт; затирка еластична ATLAS колір 037 GRAPHITE, в пакетах alubag 2кг - 210 шт; затирка еластична ATLAS колір 118 JASMINE, в пакетах alubag 2кг - 70 шт; затирка еластична ATLAS (нова) колір 120 TOFFI, в пакетах alubag 2кг - 30 шт; затирка еластична ATLAS колір 124 DARK VENGE, в пакетах alubag 2кг - 50 шт; затирка еластична ATLAS колір 136 SILVER, в пакетах alubag 2кг - 220 шт; затирка еластична ATLAS колір 202 ASHEN, в пакетах alubag 2кг - 60 шт; затирка еластична ATLAS колір 203 STEEL, в пакетах alubag 2кг - 210 шт; затирка еластична ATLAS колір 204 BLACK, в пакетах alubag 2кг - 220 шт; затирка еластична ATLAS колір 205 CREAM, в пакетах alubag 2кг - 40 шт; затирка еластична ATLAS колір 206 CAPPUCCINO, в пакетах alubag 2кг -70 шт; затирка еластична ATLAS колір 207 LATTE, в пакетах alubag 2кг - 50 шт; затирка еластична ATLAS колір 209 CHESTNUT, в пакетах alubag 2кг - 40 шт; затирка еластична ATLAS (нова) колір 210 КАКАО, в пакетах alubag 2кг - 30 шт; затирка еластична ATLAS колір 211 CEMENT, в пакетах alubag 2кг - 120 шт; затирка еластична ATLAS колір 212 BROWN- GREY, в пакетах alubag 2кг - 60 шт; затирка керамічна ATLAS колір 201 WARM WHITE, в пакетах alubag 2кг - 100 шт; затирка керамічна ATLAS колір 216 RED, в пакетах alubag 2кг - 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-1Омм) 035 GREY, 2кг - 20 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 136 SILVER, 2кг - 20 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 037 GRAPHITE, 2кг - 20 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 018 PASTEL BEIGE, 2кг - 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 019 LIGHT BEIGE, 2кг - 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 120 TOFFEE, 2кг 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 024 DARK BROWN, 2кг - 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 212 GREY-BROWN, 2кг - 10 шт; епоксидна затирка ATLAS (1-10мм) 023 BROWN, 2кг - 10 шт; затирка керамічна ATLAS колір 200 COLD WHITE, в пакетах alubag 2кг - 10 шт; затирка керамічна ATLAS колір 035 GREY, в пакетах alubag 2кг - 100 шт; затирка еластична ATLAS колір 123 LIGHT BROWN, в пакетах alubag 2кг - 10 шт; затирка керамічна ATLAS колір 124 DARK VENGe, в пакетах alubag 2кг - 10 шт; затирка керамічна ATLAS колір 209 CHESTNUT, в пакетах alubag 2кг - 10 шт; затирка керамічна ATLAS колір 210 CACAO в пакетах alubag 2кг - 10 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 001 WHITE - 12 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 202 ASH - 24 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 034 LIGHT GREY - 24 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 035 GREY - 24 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 036 DARK GREY - 12 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 037 GRAPHITE - 24 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 118 JASMINE - 12 шт; силікон санітарний ATLAS SILTON S 280мл колір 019 LIGHT BEIGE - 12 шт. Товари поставляються не в аерозольній упаковці, використовуються у будівництві. Всього144 тюбиків, 2760 пакетів alubag. Торговельна марка - ATLAS. Виробник - ATLAS sp.z о.о., де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 33337,08 PLN.

В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару у розмірі 647,45 PLN) в сумі 318649,19 грн (еквівалентно 33984,53 PLN), яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту (а.с.58-59, том 1).

На підтвердження обґрунтованості заявленої у МД митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з МД декларант надав митному органу документи, які посвідчують підстави придбання товару, його якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: зовнішньоекономічний контракт від 24.05.2023 №4-05/23; рахунки-проформи №Х240000241 від 18.01.2024, X240000242 від 18.01.2024, X240000243 від 18.01.2024, X240000246 від 18.01.2024, X240000269 від 19.01.2024; рахунок-фактуру (інвойс) №FE від 24.01.2024; накладну УМВС №00771 від 29.01.2024; сертифікат з перевезення (походження) товару (EUR.1) від 29.01.2024 №PL/MF/T0168658; банківські платіжні документи іноземній валюті від 22.01.2024 №63 та від 30.01.2024 №65; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 29.01.2024 №01/29-01; договір транспортного експедирування від 08.01.2024 №02/08-1; специфікацію до рахунку №FE202 від 24.01.2024; інші некласифіковані документи 11LERAD/66/2022/11.2 від 10.07.2023, 11LERAD/66/2023/11.1 від 11.08.2023; копію митної декларації країни відправлення 22PL402010E0104380 від 29.01.2024 (а.с.23-56,61-63, том 1).

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення, митницею у зв`язку з наявністю розбіжностей в поданих документах, в електронному повідомленні декларанту згідно з статтями 53 та 54 МК України у 10-ти денний термін запропоновано подати такі документи: заявку на перевезення; виписку з бухгалтерської документації; прейскурант (прайс-лист) виробника товару для загального кола покупців відповідно до VII статті ГАТТ; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару за бажанням декларанта.

Декларантом на вимогу митниці для підтвердження митної вартості надано лист №1/10-02 від 10.02.2024 та наступні документи: прайс-лист б/н від 03.01.2024 (для дистриб`юторів); прайс-лист б/н від 02.01.2024 (для широкого кола осіб); специфікацію до рахунку №FE від 24.01.2024; видаткову накладну №29 від 30.08.2023; видаткову накладну №49 від 22.09.2023; замовлення №1 від 22.01.2024; висновок експерта №24/1-0363 від 09.02.2024; МД №23UA67U0 від 23.11.2023; МД №23UA05U8 від 27.10.2023; МД №23UA05U3 від 21.09.2023; документ-підтвердження про вивіз товару від 10.02.2024 (а.с.46,48,60,63-76,79-101,213 зворот-218, 225-227, том 1).

12.02.2024 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000036/2 (а.с.21-22, том 1).

Як зазначено у графі 33 рішення, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що подані документи не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності, зокрема:

- декларації країни відправлення товару №24PL402010E0104380 від 29.01.2024 числове значення вартості товару становить 100595,00 PLN, проте в інвойсі № FE від 24.01.2024 вартість товару становить 102594,68 PLN;

- згідно довідки про транспортно-експедиційні витрати №01/29-01 від 29.01.2024 транспортні витрати до кордону України становлять 66600,00 грн, однак декларантом до митної вартості включено лише 66000,00 грн. Тобто до митної вартості не включено 600,00 грн транспортних витрат.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступного методу визначення митної вартості, а саме, методу 2а (ст.59 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, митну вартість товару визначено за методом 2б згідно зі статтею 60 МК України, відповідно до наказу ДМСУ від 01.07.2021 №476 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України на підставі цінової інформації ЄАІС наявної у митного органу: товару №2 - 2,99 дол. США/кг за МД від 27.10.2023 №UA209170/2023/88305.

Коригування митної вартості слугувало підставою для видачі картки відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000401 від 12.02.2024 (а.с.241-242, том 1).

Випуск у вільний обіг товару, що підлягав митному оформленню здійснено за МД №24UA96U9 від 12.02.2024 із застосуванням положень частини 7 статті 55 МК України .

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся з даним позовом до суду.

При вирішенні спору суд керується такими нормативно-правовими актами.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Як вбачається із матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару "затирка еластична, керамічна ATLAS; епоксидна затирка ATLAS; силікон санітарний ATLAS в асортименті ..." за МД №24UA37U7 від 09.02.2024, щодо якого проведено коригування митної вартості) за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У розглядуваному випадку спірне рішення прийняте відповідачем з підстав, визначених пунктом 2 частини шостої статті 54 МК України декларант не надав усіх додаткових документів витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності.

Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) ТОВ "Атлас Дістріб`юшн" подало разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України (зовнішньоекономічний договір (контракт); проформу-інвойс; рахунок-фактуру (інвойс); банківські платіжні документи, що стосуються придбаного товару; документи, що підтверджують надання послуг з транспортування).

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

На переконання суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи є вичерпними та підтверджують усі складові митної вартості за першим (основним) методом. Так, зовнішньоекономічний контракт від 24.05.2023 №4-05/23, укладений між ТОВ "Атлас Дістріб`юшн" (дистриб`ютор або покупець) та компанією "ATLAS" s.p zoo (Польща) (виробник або продавець), містить усі необхідні відомості щодо сторін договору, комерційних умов поставки. Рахунок-фактура (інвойс) №FE від 24.01.2024 визначає ціну товару 102594,68 PLN (в тому числі за товар №2 в сумі 33337,08 PLN), умови оплати, спосіб та умови поставки. Рахунки-проформи №Х240000241 від 18.01.2024, X240000242 від 18.01.2024, X240000243 від 18.01.2024, X240000246 від 18.01.2024, X240000269 від 19.01.2024, на підставі яких була проведена попередня оплата товару, надані для підтвердження митної вартості товару, визначають вартість товару 102594,68 PLN (в тому числі за товар №2 в сумі 33337,08 PLN).

Пункт 4 частини другої статті 53 МК України зобов`язує декларанта надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено. Доказом оплати є платіжні інструкції в іноземній валюті від 22.01.2024 №63 на суму 93049,08 PLN та від 30.01.2024 №65 на суму 9565,64 PLN, всього на загальну суму 102614,72 PLN, за якими можна ідентифікувати сторін зовнішньоекономічної операції купівлі-продажу. При цьому в платіжній інструкції в іноземній валюті від 22.01.2024 №65 в призначенні платежу вказано, що оплата проводиться на підставі контракту від 24.05.2023 №4-05/23 і рахунку-проформи X240000269 від 19.01.2024; в платіжній інструкції в іноземній валюті від 22.01.2024 №63 в призначенні платежу вказано, що оплата проводиться на підставі контракту від 24.05.2023 №4-05/23 і рахунків-проформ №Х240000241 від 18.01.2024, X240000242 від 18.01.2024, X240000243 від 18.01.2024, X240000246 від 18.01.2024, X240000269 від 19.01.2024 (а.с.53-54).

Разом з тим, суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс), згідно з частиною 2 статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.

Вказана в МД №24UA37U7 від 09.02.2024 ціна товару відповідає тій, що зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі) №FE від 24.01.2024, наданому позивачем для підтвердження митної вартості товару та становить 102594,68 PLN (в тому числі за товар №2 в сумі 33337,08 PLN).

Отже, вказаними документами підтверджується, що вартість оцінюваного товару (продукції) №2, щодо якого здійснено коригування митної вартості становить 33337,08 PLN. Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містили.

За правилами частини десятої статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (пункт 5); витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України (пункт 6).

Згідно з пунктами 6, 8 частини другої статті 53 МК України декларант має обов`язок подати документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, лише якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, лише якщо здійснювалося страхування.

На підтвердження вартості витрат на транспортування товару митному органу було надано: договір транспортного експедирування від 08.01.2024 №02/08-1, укладений між ТОВ "ЛДМ Україна" (експедитор) та ТОВ "Атлас Дістріб`юшн" (замовник); замовлення №1 від 22.01.2024; документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 29.01.2024 №01/29-01 відповідно до яких витрати по доставці товару залізничним транспортом за маршрутом: Wola Baranowska (Польща) - м/п Ізов (Україна) - становлять 66600,00 грн. До вартості доставки включені витрати з завантаження з обладунком комерційного вагону №66, залізничний тариф до станції Ізов (Україна) та станційний збір. Страхування вантажу не проводилось. При цьому, вартість витрат на перевезення товару до кордону України, яка включена до митної вартості товару №2 складає 6070,73 грн (еквівалентно 647,45 PLN) (а.с.45,48-52).

З вищенаведеного слідує, що визначена у митній декларації №24UA37U7 від 09.02.2024 митна вартість товару №2 у розмірі 318649,19 грн (еквівалентно 33984,53 PLN), включає вартість товару (33337,08 PLN) і вартість витрат на транспортування товару залізничним транспортом до кордону України 6070,73 грн (еквівалентно 647,45 PLN), та підтверджена всіма необхідними документами, наданими декларантом.

Вказані документи надавались Волинській митниці, а тому у відповідача була можливість для перевірки складових митної вартості товару, вказаної декларантом у митній декларації №24UA37U7 від 09.02.2024.

Щодо посилання в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів на те, що у декларації країни відправлення товару №24PL402010E0104380 від 29.01.2024 числове значення вартості товару становить 100595,00 PLN, проте в інвойсі № FE від 24.01.2024 вартість товару становить 102594,68 PLN, то суд зазначає, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, а лише підтверджує проходження товару (вантажу) митного оформлення в країні відправлення.

Безпідставним є також посилання відповідача на те, що згідно довідки про транспортно-експедиційні витрати №01/29-01 від 29.01.2024 транспортні витрати до кордону України становлять 66600,00 грн, однак декларантом до митної вартості включено лише 66000,00 грн (тобто до митної вартості не включено 600,00 грн транспортних витрат), оскільки ціна товару 102594,68 PLN, яка зазначена в митній декларації №24UA37U7 від 09.02.2024, що на момент звернення по курсу 9,3763 грн становить 961958,50 грн та з урахуванням вартості перевезення товару в розмірі 66600,00 грн складає митну вартість товару за МД у розмірі 1028558,50 грн, а тому доводи відповідача є надуманими та безпідставними.

Посилання митного органу на те, що на момент подання та оформлення митної декларації офіційний курс злотого до гривні був дещо нижчим, аніж зазначено декларантом позивача, суд до уваги не бере, оскільки розрахунок митної вартості товару за вищим курсом призвів до сплати митних платежів до державного бюджету у більшому розмірі, а відтак, не може бути тією обставиною, яка впливає на коригування митної вартості товару №2 та не може бути підставою для винесення спірного рішення.

Таким чином, доводи митного органу про наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах викликані безпідставними припущеннями. Суд погоджується із позивачем, що надані до митного оформлення товару документи дозволяли визначити складові митної вартості імпортованого товару та їх числові значення. А Волинською митницею не обґрунтовано, яким чином вищевикладені обставини впливають на рівень митної вартості ввезеного товару №2 "затирка еластична, керамічна ATLAS; епоксидна затирка ATLAS; силікон санітарний ATLAS в асортименті ...".

Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.

Суд зазначає, що вимога митного органу про надання виписки з бухгалтерської документації; прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.

Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).

Суд наголошує, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Водночас, на думку суду, у своєму рішенні про коригування митної вартості відповідач аргументовано не довів, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. При цьому ненадання декларантом запитуваних митницею документів за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування іншого методу визначення митної вартості.

Крім того, враховуючи позицію Верховного суду у постановах від 12.03.2019 у справі № 826/2313/16 та 13.06.2019 у справі № 820/6315/15 суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що надані до митного оформлення товару документи не містять числових розбіжностей чи ознак підробки, а відповідач не спростував їх достовірність та не обґрунтував неможливість їх врахування при визначенні митної вартості оцінюваного товару.

Як вказано в постанові Верховного Суду від 28.05.2019 в справі №818/6493/13-а однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Не наведення митницею в рішеннях про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішень щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.

Застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару, передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товару визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази ЄАІС Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав цінову інформацію наявну в митного органу та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Однак суд зазначає, що сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару. На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. При цьому суд враховує, що вартість аналогічних чи подібних товарів може істотно відрізнятись з огляду на технічний стан товару, умови поставки (оптова/роздрібна ціна) тощо.

На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На переконання суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість товару. Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Отже, підстави вважати, що рішення відповідача №UA205140/2024/000036/2 від 12.02.2024 про коригування митної вартості товарів є обґрунтованим та мотивованим у контексті норм частини другої статті 55 МК України, відсутні. Тому таке рішення підлягає скасуванню як протиправне.

З огляду на те, що картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000401 від 12.02.2024 є похідною від рішення про коригування митної вартості товарів, яке визнається протиправним, відповідно картка відмови також підлягає скасуванню.

Таким чином, позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач просив стягнути з відповідача понесені ним судові витрати, які складаються з витрат зі сплати судового збору у сумі 6056,00 грн, а також витрати на переклад документів у розмірі 10800,00 грн.

Як вбачається із матеріалів справи позивач за подання даного позову сплатив судовий збір в сумі 6056,00 грн, що підтверджується платіжними інструкціями від 03.04.2024 №208 та від 15.04.2024 №209 (а.с.15-16).

Відтак, оскільки позов задоволено повністю, тому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача Волинської митниці на користь позивача необхідно присудити судові витрати в сумі 6056,00 грн.

Вирішуючи питання про відшкодування витрат, пов`язаних із перекладом на українську мову документів, поданих до митного оформлення іноземною мовою, суд керується приписами частини п`ятої статті 137 КАС України, за змістом якої розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Отже, такі витрати також підлягають доказуванню.

З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження понесених витрат позивачем надано договір про надання послуг письмового перекладу, укладений з ФОП ОСОБА_1 , акт прийому-передачі наданих послуг №1 від 09.05.2024, платіжну інструкцію №216 від 23.04.2024 на суму 10800,00 грн (а.с.102-103,127-129, том 1).

З акту прийому-передачі наданих послуг №1 від 09.05.2024 вбачається, що перекладачем надано послуги з перекладу документів з польської мови на українську на суму 7500,00 грн; супутні послуги на суму 3300,00 грн.

Документи, які підлягали перекладу, а саме: рахунки-проформи №Х240000241 від 18.01.2024, X240000242 від 18.01.2024, X240000243 від 18.01.2024, X240000246 від 18.01.2024, X240000269 від 19.01.2024; специфікація до рахунку №FE202 від 24.01.2024; документ-підтвердження про вивіз товару від 10.02.2024; митна декларація країни відправлення 22PL402010E0104380 від 29.01.2024; сертифікат з перевезення (походження) товару (EUR.1) від 29.01.2024 №PL/MF/T0168658; рахунок-фактура (інвойс) №FE від 24.01.2024, завірені нотаріусом.

Разом з тим, з акту прийому-передачі наданих послуг №1 від 09.05.2024 неможливо ідентифікувати які саме послуги на суму 3300,00 грн (супутні послуги) були надані позивачу та чи відносяться вони до справи, що розглядається судом. Відтак, вказані витрати не підлягають стягненню з відповідача.

Таким чином, з Волинської митниці на користь позивача підлягають стягненню витрати на переклад документів у розмірі 7500,00 грн, які підтверджені належними доказами понесення таких витрат.

Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Атлас Дістріб`юшн" до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови, задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205140/2024/000036/2 від 12 лютого 2024 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2024/000401 від 12 лютого 2024 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Атлас Дістріб`юшн" за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судові витрати у сумі 6056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень 00 копійок) та витрати на переклад документів у розмірі 7500,00 грн (сім тисяч п`ятсот гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Атлас Дістріб`юшн" (04053, місто Київ, пров. Киянівськи, будинок 3/7, офіс 110, ).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, будинок 13, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 43958385)

Суддя Т.М. Димарчук