Справа № 200/4564/24
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2024-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

23 липня 2024 року Справа №200/4564/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Чекменьов Г.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України ( АДРЕСА_2 , ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

05 липня 2024 року ОСОБА_1 через представника за довіреністю ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України, в якому просить суд:

визнати протиправними дії щодо обчислення та виплати грошового забезпечення з 30.01.2020 по 31.12.2020, грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020;

зобов`язати здійснити перерахунок грошового забезпечення, а саме: посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років, надбавки за особливості військової служби, щомісячної премії, інших надбавок та доплат з 30.01.2020 по 31.12.2020, грошової допомоги на оздоровлення за 2020 рік з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020, на відповідний тарифний коефіцієнт та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум без зменшення відсоткового розміру щомісячної премії фактично виплаченої у період з 30.01.2020 по 31.12.2020;

визнати протиправними дії щодо обчислення та виплати грошового забезпечення з 01.01.2021 по 11.11.2021, грошової допомоги на оздоровлення за 2021 рік без врахування розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021;

зобов`язати здійснити перерахунок грошового забезпечення, а саме: посадового окладу, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років, надбавки за особливості військової служби, щомісячної премії, інших надбавок та доплат з 01.01.2021 по 11.11.2021, грошової допомоги на оздоровлення за 2021 рік з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим званням, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01.01.2021, на відповідний тарифний коефіцієнт та провести їх виплату з урахуванням раніше виплачених сум без зменшення відсоткового розміру щомісячної премії фактично виплаченої у період з 01.01.2021 по 11.11.2021.

Ухвалою від 10 липня 2024 року позовна заява залишена без руху, позивачу встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду позовної заяви, створеної із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду надання до суду; заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Представником позивача у встановлений строк в порядку усунення недоліків позовної заяви її викладено із застосуванням вбудованого текстового редактора Електронного суду, надано заяву про поновлення строку звернення до суду.

Представником відповідача до суду надані заперечення щодо прийняття позовної заяви, яка мотивована відсутністю особистого підпису представника позивача на позовній заяві та пропуском строку звернення до адміністративного суду. Надаючи розлогий порівняльний аналіз норм адміністративного та цивільного процесу, представник відповідача виклав власну думку щодо невідповідності закону певних висновків Верховного Суду, від яких він просить відступити.

За наслідками розгляду поданих до суду заяв слід зазначити, що ідентифікація особи в підсистемі «Електронний суд» здійснюється шляхом застосування кваліфікованого електронного ключа, через що сформована у вказаній підсистемі із застосуванням вбудованого текстового редактора позовна заява не може вважатися такою, що не підписана позивачем чи представником позивача.

Незалежно від викладення власної правової позиції представником відповідача, що є безумовним правом сторони адміністративного процесу, його сумніви щодо законності певних рішень Верховного Суду не є припустимими, оскільки суперечать конституційним засадам обов`язковості судового рішення (статті 129, 129-1 Конституції України), змісту частин 5 та 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», за яким висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, при вирішенні конкретної справи суд може лише вирішувати питання застосовності певного висновку Верховного Суду з урахуванням підстав та предмету позову, інших обставин, що мають значення для розгляду справи.

Щодо клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду та відповідних заперечень відповідача:

в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначено, що Законом України від 01.07.2022 року № 2352-IX були внесені зміни до статті 233 КЗпП України, які діють з 19.07.2022;

карантин, який був встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, закінчився на всій території України 30 червня 2023 року, через що закінчення тримісячного строку для звернення до адміністративного суду в позовними вимогами про суми грошового забезпечення за період з 30.01.2020 по 11.11.2021 припало на 30 вересня 2023 року;

звернувшись до суду 05 липня 2024 року позивач пропустив встановлений законом строк.

Доводи представників сторін не спростовують наведених висновків. Зокрема, підлягають відхиленню доводи представника позивача щодо застосування до спірних відносин статті 233 КЗпП України в попередній редакції через неприпустимість звуження прав. Вказана редакція діяла на час виникнення спірних відносин і позивач мав можливість реалізувати своє право шляхом звернення до суду у час, коли строк такого звернення законом не обмежувався. Проте, під час дії попередньої редакції статті 233 КЗпП України позивач наявним у нього правом не скористався.

З цього приводу слід зауважити, що суб`єктивні права особи регулюються нормами матеріального права, які застосовуються з урахуванням принципів дії законів у часі, коли за загальним правилом скасований нормативний акт продовжує застосовуватись до правовідносин, що існували під час його дії.

Проте, на відміну від норм матеріального права, процесуальні норми за своїм змістом визначають певну процедуру розгляду спору, та застосовуються станом на час впровадження такої процедури (здійснення судового розгляду).

Вказаний висновок прямо випливає зі змісту частини 3 статті 3 КАС України, за яким провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Тому, вирішуючи питання дотримання строку звернення з позовом, слід керуватися процесуальними нормами частини третьої статті 122 КАС України, яка передбачає, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду.

Відповідно, у спірних відносинах застосуванню підлягає стаття 233 КЗпП України, яка за своєю природою також містить норми процесуального права, оскільки визначає саме строки звернення до суду (в адміністративних справах, на відміну від строку позовної давності при розгляді справ в порядку цивільного судочинства).

При цьому вказані норми статті 233 КЗпП України підлягають застосуванню в редакції, що діє на час звернення позивача до суду та вчинення такої процесуальної дії як вирішення питання відкриття провадження у справі.

Водночас, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 статті 122 КАС України).

Надаючи аналіз правових норм, представник відповідача не надав доказів, що під час проходження служби чи після звільнення позивач був ознайомлений з розрахунком виплаченого йому за спірний період грошового забезпечення.

Приймаючи до уваги обставини, викладені представником позивача в обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку, зокрема необізнаність позивача про складові нарахованого грошового забезпечення, слід визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим адміністративним позовом та поновити позивачеві вказаний строк.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). За приписами статті 12 та глави 10 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України.

Керуючись статтями 12, 248, 256, 257 КАС України,

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Поновити позивачеві строк звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи (частини 3, 4 статті 162 КАС України).

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву, а відповідач - заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. До відповіді на відзив та заперечень застосовуються правила, встановлені частинами другою - четвертою статті 162 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається, за сторінкою в мережі Інтернет http://adm.dn.court.gov.ua.

Текст ухвали виготовлений та підписаний в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса: http://www.reyestr.court.gov.ua/) відповідно до наявних умов електропостачання та функціонування програмного забезпечення через обставини збройної агресії проти України.

Суддя Г.А. Чекменьов