Справа № 420/22721/24
Суддя: Бойко О.Я.
Дата ухвалення: 2024-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позову без руху

23 липня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бойко О.Я., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополь про визнання дій протиправними, зобов`язання надати всі документи, скасувати нарахування боргу (недоїмки) з ЄСВ,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, АР Крим та м. Севастополь, в якій позивач просить:

- визнати дії Головного управління Державної податкової служби України щодо нарахування боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску (ЄСВ) по ФОПу після закриття підприємницької діяльності у 2020 році протиправними;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України надати всі документи, що підтверджують його ведення підприємницької діяльності, списання заборгованості та звітність з ЄСВ, а саме: витяг з Єдиного державного реєстру фізичних осіб-підприємців про закриття ФОП, документи про сплату податкових боргів до кінця 2020 року, звітність з ЄСВ за період з 2008 року по 2020 рік;

- скасувати нарахування боргу (недоїмки) з ЄСВ, нарахованого після закриття його підприємницької діяльності, на підставі підтвердження сплати вcix належних внесків та припинення підприємницької діяльності у 2020 році.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161,171 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши заяву, суд дійшов висновку, що вона належить до залишення без руху з наступних підстав.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд встановив, що в обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що нещодавно він отримав вимогу про сплату боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску, надіслану йому відповідачем. При цьому, позивач зазначає, що з цим боргом він не згоден, оскільки на момент отримання вимоги він не здійснював підприємницької діяльності і всі зобов`язання перед державними органами були належним чином виконані до закриття ФОП.

Суд зазначає, що позивач не конкретизує, коли він отримав спірну вимогу про сплату боргу (недоїмки), що унеможливлює суд встановити початок відліку строку звернення до суду із заявленими позовними вимогами.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити, коли йому стало відомо про порушення його прав з боку відповідача та у випадку порушення шестимісячного строку звернення до суду надати обґрунтоване клопотання про його поновлення з доказами поважності причин його пропуску.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України Про судовий збір.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09 листопада 2023 року №3460-IX встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 3028,00 грн.

З огляду на зміст заявлених позовних вимог, позивач заявив позовну вимогу майнового характеру, проте не надав до суду доказів сплати судового збору за подання вказаного адміністративного позову. При цьому, суд звертає увагу, що позивач в поданій позовній заяві не зазначив ціну позову, що унеможливлює суд визначити правильну суму судового збору, необхідної до сплати за заявлену позовну вимогу майнового характеру.

Таким чином, позивачу належить зазначити ціну вказаного адміністративного позову та сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, згідно з п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, суд встановив, що серед заявлених позовних вимог, позивач, в тому числі, просить зобов`язати Головне управління Державної податкової служби України надати всі документи, що підтверджують його ведення підприємницької діяльності, списання заборгованості та звітність з ЄСВ, а саме: витяг з Єдиного державного реєстру фізичних осіб-підприємців про закриття ФОП, документи про сплату податкових боргів до кінця 2020 року, звітність з ЄСВ за період з 2008 року по 2020 рік, проте суд звертає увагу, що це не є позовною вимогою в розумінні ст. 5 КАС України.

Відповідно до ч.7 ст.161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача клопотання про його витребування.

Так, суд звертає увагу, що вимогу про сплату боргу (недоїмки), якою позивачу нарахований оскаржуваний борг (недоїмка) з єдиного соціального внеску позивач до суду не надав.

Крім того, згідно з ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 та ч.4 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Аналогічні положення містяться в ч.2 ст.79 вказаного Кодексу, згідно з якою позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Позивач в позовній заяві зазначив, що він перебуває на військовій службі та через обмежений доступ до документів, які знаходяться в його домашньому архіві, він не може надати їх на розгляд суду, проте суд звертає увагу, що жодних доказів на підтвердження зазначених обставин позивач до суду не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом направлення до Одеського окружного адміністративного суду: інформації щодо того, коли позивачу стало відомо про порушення його прав з боку відповідача та у випадку порушення шестимісячного строку звернення до суду надати обґрунтоване клопотання про його поновлення з доказами поважності причин його пропуску; зазначенням ціни вказаного адміністративного позову та наданням оригіналу документу про сплату судового збору за позовну вимоги майнового характеру відповідно до ціни позову; уточненого адміністративного позову у коригуванням прохальної частини позову з урахуванням зауважень, які суд зазначив у вказаній ухвалі; належним чином засвідченої вимоги про сплату боргу (недоїмки), якою позивачу нарахований оскаржуваний борг (недоїмка) з єдиного соціального внеску; надання доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у випадку неможливості їх надання надати до суду докази, які підтверджують вказані обставини.

Керуючись ст.ст.160, 161, 171 КАС України, суд

УХВАЛИВ :

Адміністративний позов залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити про необхідність усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з моменту отримання вказаної ухвали та роз`яснити, що в іншому випадку в строки, передбачені ч. 5 ст. 169 КАС України, позов буде повернутий позивачу.

Ухвала окремо не належить до оскарження.

Суддя О.Я. Бойко