Справа № 753/1715/24
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2024-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 753/1715/24
УХВАЛА

24 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі головуючого-судді Василенка Я.М. та суддів Оксененка О.М., Шведа Е.Ю., дослідивши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2024 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління (інспекції) з паркування Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду першої інстанції з позовом, в якому просила:

- скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване у режимі фотозйомки (відеозапису) серія 2КІ № від 02.01.2024 та стягнути судовий збір у розмірі 484,50 грн. та комісію зі сплатою судового збору у розмірі 9,00 грн.

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2024 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 звернулася до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.

Статтею 286 КАС України визначенні особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Як вбачається з матеріалів справи 05.03.2024 Дарницьким районним судом м. Києва прийнято зазначене вище рішення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 подала 21.05.2024 через систему «Електронний суд», тобто після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Однак, вказана особа не надає доказів на підтвердження дати отримання рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2024 (конверт, в якому судове рішення було надіслано адресату, довідка поштового відділення зв`язку або підтвердження отримання рішення через систему «Електронний суд»).

Водночас, апелянтом не вказано обгрунтованих поважних причин пропуску зазначеного строку та не додано доказів на підтвердження поважності причин його пропуску, хоча згідно до вимог ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Апелянтом додано до апеляційної скарги квитанцію про сплату судового збору в розмірі 159, 00 грн., що свідчить про неповну сплату судового збору за подачу апеляційної скарги.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 296 Кодексу, застосовуються правила ст. 169 Кодексу, відповідно до яких апеляційна скарга залишається без руху і апелянту надається строк для усунення її недоліків до десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.06.2024 апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з тим, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження та здійснено сплату судового збору у неповному розмірі. Скаржнику запропоновано звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків та направити таку заяву на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду з додаванням доказів на підтвердження поважності причин пропуску зазначених строків, в тому числі належних доказів про отримання ним оскаржуваного судового рішення, та доказів (оригіналів), що підтверджують сплату апелянтом судового збору за подачу апеляційної скарги в розмірі 567, 72 грн. або докази, які б підтверджували наявність правових підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Копію ухвали від 05.06.2024 було доставлено у електронний кабінет апелянта 06.06.2024 о 19 год. 39 хв.

14.06.2024 апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яким пропуск строку звернення до апеляційного суду обґрунтовано тим, що повне судове рішення судом першої інстанції було складено через 57 днів із дати проголошення скороченого судового рішення, що є прямим порушенням приписів ч. 3 ст. 243 КАС України. Порушення позивачем строку подання апеляційної скарги, за ч. 4 ст. 286 КАС України, перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із прямим порушенням Дарницьким районним судом м. Києва імперативних приписів ч. 3 ст. 243 КАС України. Зазначив, що повне судове рішення отримано 06.05.2024 на електронну пошту. На думку апелянта в цьому випадку підлягають застосуванню приписи ст.295 КАС України, оскільки нею встановлено строк на подання апеляційної скарги починаючи з дня складання повного тексту. Також, апелянтом надано докази сплати судового збору у встановленому судом розмірі

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною 1 ст. 121 КАС України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Колегія суддів звертає увагу, що норми процесуального законодавства не звільняють державний орган від обов`язку подачі апеляційної скарги у передбачений процесуальним законодавством строк.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо її своєчасної подачі.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя, про що вказував Конституційний Суд України у рішенні від 13.12.2011 № 17-рп/2011.

Звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведена позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26.04.2021 у справі № 400/2226/19.

При цьому, з клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, не вбачається наявності поважних обставин, які слугували пропуску спеціального строку звернення до апеляційного суду, встановленого статтею 286 КАС України.

З поданої апелянтом заяви видно, що оскаржуване рішення суду першої інстанції отримано 06.05.2024 за допомогою засобів електронного зв`язку, тобто, з врахуванням приписів ч. 5 ст. 286 КАС України, останній днем на подачу апеляційної скарги є 16.05.2024, тому звертаючись до суду апеляційної інстанції 21.05.2024 ОСОБА_1 пропущено спеціальний десятиденний строк звернення до суду.

В контексті зазначеного, колегія суддів зауважує, що стаття 286 КАС України є спеціальною нормою процесуального закону, що визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, та частина четверта якої встановлює спеціальні у відношенні до статті 295 КАС України строки на апеляційне оскарження (протягом десяти днів) і порядок обчислення цього строку (з дня проголошення судового рішення).

Водночас ст. 286 КАС України не обмежено повноваження суду апеляційної інстанції щодо поновлення строку на апеляційне оскарження в порядку частини третьої статті 295 КАС України.

Отже, причини пропуску строку на апеляційне оскарження у справах цієї категорії підлягають оцінці на предмет їхньої поважності в загальному порядку, передбаченому КАС України, і суд апеляційної інстанції не обмежений у повноваженні щодо поновлення цього строку за наявності відповідних підстав.

В поданій заяві про поновлення пропущеного строку апелянт послався на те, що апеляційна скарга подана у строк, встановлений ч. 1 ст. 295 КАС України, однак в цій категорії справ законодавцем встановлено спеціальний десятиденний строк звернення з апеляційною скаргою, який врегульовано ст. 286 КАС України.

Посилання ОСОБА_1 на те, що в резолютивній частині рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2024 зазначено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення, тому апеляційна скарга була подана в межах такого строку, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки неналежне виконання скаржником вимог КАС України в частині порядку подання апеляційної скарги та відповідних документів до неї, не є поважною підставою для поновлення строку апеляційного провадження.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Зазначений в оскаржуваному судовому рішенні порядок і строк оскарження не звільняє апелянта - суб`єкта владних повноважень від дотримання приписів ст. 286 КАС України.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що неналежне використання наданих процесуальних прав не може визнаватись судом як поважна причина пропуску процесуального строку, а відтак зазначені скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження є неповажними.

Таким чином, наведені апелянтом доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Твердження про те, що судом першої інстанції повний текст оскаржуваного рішення складено через 57 днів, що є прямим порушенням приписів ч. 3 ст. 243 КАС України та перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку із прямим порушенням Дарницьким районним судом м. Києва імперативних приписів ч. 3 ст. 243 КАС України, що є обґрунтованою причиною пропуску строку звернення, колегія суддів вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки такі обставини не спростовують обов`язок скаржника в частині дотримання строку, встановленого ст. 286 КАС України.

При цьому, можливість поновлення строку звернення до суду апеляційної інстанції, в безпосередньому зв`язку залежить від дати отримання повного тексту судового рішення, в той же час, навіть враховуючи дату отримання повного тексту судового рішення, позивачем пропущено спеціальний десятиденний строк звернення без обґрунтування поважності його пропуску.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження відсутні.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, враховуючи зазначені вимоги норм процесуального права та той факт, що поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні, а інших доказів поважності пропуску даних процесуальних строків не зазначено і не надано до суду апеляційної інстанції, то в даному випадку слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 299, 325, 328 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 05.03.2024 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління (інспекції) з паркування Департаменту територіального контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Василенко Я.М.

Судді: Оксененко О.М.

Швед Е.Ю.