Справа № 620/7247/23
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/7247/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
У Х В А Л А

23 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Аліменка В.О., Мельничука В.П.;

розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді - доповідача Костюк Л.О. від участі у справі № 640/7247/23 за розглядом апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення коштів,

В С Т А Н О В И Л А:

У провадженні Шостого апеляційного адміністративного суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення коштів.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 травня 2024 року зазначена справа передана для розгляду колегії суддів у складі головуючої судді (судді-доповідача) Костюк Л.О. та суддів Бужак Н.П. та Кобаля М.І.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 грудня 2023 року зазначена справа передана для розгляду колегії суддів у складі головуючої судді (судді-доповідача) Костюк Л.О. та суддів Кобаля М.І. та Беспалова О.О.

Судом першої інстанції справа була розглянута у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.06.2024 та 01.07.2024 відкритота призначено апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 у порядку письмовго провадження з 25.07.2024 року.

22 липня 2024 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про відвід судді - доповідача Костюк Л.О. від участі у справі № 640/7247/23 за розглядом апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 30 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення коштів.

Вказана заява мотивована тим, що суддя доповідач має намір розглядати справу у письмовому провадженні та зазначає, що дана форма провадження у цій справі не відповідає вимогам КАС України.

Вимоги вказаної заяви мотивовано наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді - доповідача Шостого апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О. щодо вирішення даної справи, що відповідно до приписів ст.. 36 КАС України є підставою для відводу суддів від участі у розгляді справи.

У відповідності до правил ч. 11 ст. 40 КАС України, відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Проаналізувавши доводи поданої заяви про відвід суддів, дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про відсутність правових підстав для визнання такого відводу обґрунтованим, з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді визначені статями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 40 КАС питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, слід звернути увагу на те, що стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Водночас, суд який розглядає справу має бути «безстороннім» і «незалежним» (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ця норма узгоджується зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Варто зауважити, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості вважаю за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

(і) «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

(іі) «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Відтак, для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі тощо).

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року № 2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Одночасно, не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, офіційними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Колегія суддів приходить до висновку, що вказані заявником обставини упередженості та необ`єктивності судді у розгляді даної справи є виключно його суб`єктивним уявленням, яке не співвідноситься з існуючими фактами.

Щодо посилання заявника на обставину, що справа не відноситься до справ незначної складності, оскільки вимога про стягнення грошових коштів з моменту неправомірного звільнення позивача 14 грудня 2016 року по день ухвалення рішення судом першої інстанції про поновлення на посаді 11 жовтня 2021 року в рази перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та неправомірності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження цю справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження для всебічного встановлення фактичних обставин.

Порядок розгляду справ за правилами спрощеного позовного провадження, визначений Главою 10 КАС України.

Так, частинами 1 - 2 статті 257 КАС України установлено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 4 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У цій справі, суд першої інстанції, врахувавши вимоги статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, розглянув справу за правилами спрощеного позовного провадження. Предмет спору цієї справи не містить ознак, за яких її не можна було розглядати за правилами спрощеного провадження.

Тому враховуючи вищезазначене, колегія суддів зазначає, що цю справу суд першої інстанції не відносив до категорії малозначних справ, а урахувавши вимоги статті 257 КАС України, розглянув її за правилами спрощеного позовного провадження.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 30.05.2023 року у справі №620/6246/20.

Отже, відсутні підстави вважати, що ухвалення суддею - довідачем Костюк Л.О. об`єктивного рішення є неможливим внаслідок обставин, на які посилається заявник.

Доводи заяви є лише припущеннями заявника щодо упередженості та об`єктивності суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Костюк Л.О. (Головуюча), оскільки не підтверджені належними доказами.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст. 40 КАС України, питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу; якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Оскільки заявлений відвід визнано необґрунтованим, колегія суддів дійшла висновку про необхідність передачі справи для визначення за допомогою автоматизованої системи документообігу суду судді для вирішення питання про відвід.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 236, 243, 248, 321 КАС України, суд

У Х В А Л И Л А :

Визнати заявлений відвід ОСОБА_1 про відвід судді - доповідача Костюк Л.О. від участі у справі № 640/7247/23 - необґрунтованою.

Передати заяву ОСОБА_1 про відвід судді - доповідача Костюк Л.О. від участі у справі № 640/7247/23 для визначення судді за допомогою автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: В.О. Аліменко

В.П. Мельничук