Справа № 320/42241/23
Суддя: Швед Едуард Юрійович
Дата ухвалення: 2024-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Шведа Е.Ю.,

суддів - Голяшкіна О.В., Заїки М.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційні скарги Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві на прийняте у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК Блок» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування квитанцій і зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2023 року Товариство з обмеженою відповідальністю «КСК Блок» (далі - Позивач, ТОВ «КСК Блок») звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач-1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби України (далі - Відповідач-2, ДПС України) про:

- визнання протиправною та скасування квитанції від 07.06.2023 №1 про відмову прийняти документ - податкову накладну від 07.03.2023 №1 та зобов`язання ДПС України прийняти та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну ТОВ «КСК Блок» від 07.03.2023 №1 датою її фактичного подання;

- визнання протиправною та скасування квитанції від 17.10.2023 №1 про відмову прийняти документ - податкову накладну від 07.04.2023 №1 та зобов`язання ДПС України прийняти та зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну ТОВ «КСК Блок» від 07.04.2023 №1 датою її фактичного подання.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 22.04.2024 позов задоволено частково:

- визнано протиправними дії Державної податкової служби України щодо відмови у прийнятті на реєстрацію податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК Блок» від 07.03.2023 № 1 та від 07.04.2023 № 1;

- зобов`язано Державну податкову службу України розглянути питання щодо прийняття для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних вищезгадані податкові накладні Товариства з обмеженою відповідальністю «КСК Блок» від 07.03.2023 № 1 та від 07.04.2023 № 1, з урахуванням висновків суду у цій справі.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що нормами Податкового кодексу України не передбачено заборони підписання податкової накладної одним керівником товариства та у подальшому надсилання її контролюючому органу на реєстрацію новим керівником, яким у законний спосіб набуто відповідних повноважень. Водночас, суд зазначив, що за відсутності у матеріалах справи доказів перевірки поданих податкових накладних іншим критеріям, необхідним для їх прийняття та з огляду на дискреційні повноваження ДПС України у відповідних питаннях належним способом захисту прав ТОВ «КСК Блок» буде покладення на Відповідача-2 обов`язку з розгляду питання про прийняття для реєстрації спірних податкових накладних.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, ДПС України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його в частині задоволених позовних вимог та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову в цій частині відмовити. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що судом не було враховано, що створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису автора, а відтак за відсутності підпису попереднього керівника на спірних податкових накладних останні вважаються такими, що не завершені, що свідчить про відсутність у нового керівника повноважень на їх підписання, а у ДПС України - відповідно й можливості з прийняття таких документів.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.05.2024 відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу, а також витребувано матеріали справи з суду першої інстанції, які надійшли 11.07.2024.

Відзивів на апеляційну скаргу ДПС України від учасників справи не надійшло.

Крім того, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свою позицію обґрунтовує тим, що, по-перше, судом залишено поза увагою, що податкові накладні направлені на реєстрацію до набуття права підпису ОСОБА_1 , по-друге, в силу положень чинного законодавства спірні податкові накладні, які не підписані попереднім керівником, вважаються незавершеними електронними документами, по-третє, покладення на контролюючий орган обов`язку з реєстрації податкових накладних є втручанням у дискреційні повноваження та є неприпустимим з огляду на нездійснення їх перевірки на предмет можливості реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Після усунення визначених в ухвалі від 23.05.2024 про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.06.2024 відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву.

У відзиві на апеляційну скаргу ГУ ДПС у м. Києві Позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін з підстав та мотивів, що викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Відзиву на апеляційну скаргу Відповідача-1 від ДПС України не надійшло.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2024 продовжено строк розгляду справи та призначено її до розгляду у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог не є предметом апеляційного оскарження, то судова колегія вважає за необхідне здійснювати перевірку його законності та обґрунтованості у межах доводів та вимог апеляційних скарг ДПС України та ГУ ДПС у м. Києві.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що останні необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що ТОВ «КСК Блок» з 13.09.2013 зареєстровано як юридична особа, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т. 1 а.с. 39-40). Крім того, Позивач є платником податку на додану вартість, що учасниками справи не заперечується.

Матеріали справи свідчать, що згідно наказу ТОВ «КСК Блок» від 01.03.2018 ОСОБА_2 на підставі рішення протоколу загальних зборів учасників товариства від 28.02.2018 приступив до виконання обов`язків директора з 01.03.2018 на невизначений термін (т. 1 а.с. 34).

Водночас, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (т. 1 а.с. 36).

На підставі рішення загальних зборів учасників ТОВ «КСК Блок» від 29.05.2023 №01/05-23 у зв`язку із смертю ОСОБА_2 , який був директором товариства, з 29.05.2023 на посаду директора ТОВ «КСК Блок» призначено ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 37-38).

Відповідні зміни внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 30.05.2023 (т. 1 а.с. 39-40).

Поряд з іншим, судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «КСК Блок» 07.03.2023 складено податкову накладну №1 на суму 150 000 грн, у тому числі ПДВ 25 000 грн (т. 1 а.с. 89-90).

Указану податкову накладну направлено ТОВ «КСК Блок» на реєстрацію, зокрема, 07.06.2023, однак документ прийнято не було, про що Позивачу направлено квитанцію №1 (т. 1 а.с. 91). Підставою неприйняття податкової накладної від 07.03.2023 №1 визначено порушення вимог ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме - відсутність інформації про право підпису на дату складання документи особи, що засвідчила податкову накладну ОСОБА_1). Зареєстровані підписи особи: директор з 30.05.2023 по 07.06.2023; директор з 05.06.2023 по 01.06.2025.

Крім того, судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «КСК Блок» 07.04.2023 складено податкову накладну №1 на суму 230 000 грн, у тому числі ПДВ 38 333,33 грн (т. 1 а.с. 96-97).

Указану податкову накладну направлено ТОВ «КСК Блок» на реєстрацію 27.10.2023, однак документ прийнято не було, про що Позивачу направлено квитанцію №1 (т. 1 а.с. 98). Підставою неприйняття податкової накладної від 07.04.2023 №1 визначено порушення вимог ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», а саме - відсутність інформації про право підпису на дату складання документи особи, що засвідчила податкову накладну ОСОБА_1). Зареєстровані підписи особи: директор з 30.05.2023 по 12.06.2023; директор з 05.06.2023 по 01.06.2025; директора з 13.06.2023 по 27.10.2023.

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз ст. ст. 1, 187, 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України; тут і надалі у редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин), ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», ст. ст. 1, 17 та п. п. 5, 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про електронні довірчі послуги», Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557 (далі - Порядок №557), суд першої інстанції прийшов до висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог з огляду на безпідставність неприйняття ДПС України направлених ТОВ «КСК Блок» податкових накладних.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Згідно п. 2 Порядку № 1246 податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

За правилами п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС (п. 14 Порядку № 1246).

Згідно п. 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У свою чергу, відповідно до ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

За визначенням статті 1 указаного Закону суб`єктами електронного документообігу є автор, підписувач, адресат та посередник, які набувають передбачених законом або договором прав і обов`язків у процесі електронного документообігу.

Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу регламентує Порядок №557.

Так, відповідно до п. п. 1-8 розд. ІІ Порядку №557 суб`єкти електронного документообігу самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту. В інформаційних, електронних комунікаційних, інформаційно-комунікаційних системах, які забезпечують обмін електронними документами, що містять державні електронні інформаційні ресурси або інформацію з обмеженим доступом, повинен забезпечуватися рівень захисту цієї інформації, який відповідно до законодавства має відповідати ступеню обмеження доступу до неї.

Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронній та паперовій формі, із зазначенням усіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису та печатки (за наявності), керуючись цим Порядком.

Створення електронного документа завершується накладанням на нього кваліфікованого або удосконаленого електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису та печатки (за наявності) підписувача (підписувачів).

Після накладання кваліфікованого або удосконаленого електронного підпису та печатки (за наявності), що базуються на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису та кваліфікованому сертифікаті електронної печатки, автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) з використанням засобів електронного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

Електронні форми документів у форматі за стандартом на основі специфікації eXtensibleMarkupLanguage (XML) оприлюднюються на офіційному вебпорталі ДПС.

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня.

Автоматизована перевірка електронного документа включає: підтвердження дійсності кваліфікованого або удосконаленого електронного підпису та печатки (за наявності), що базуються на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису та кваліфікованому сертифікаті електронної печатки за умов, встановлених Законом України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»; перевірку обов`язковості та послідовності накладання на електронний документ кваліфікованого або удосконаленого електронного підпису та печатки (за наявності), що базуються на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису та кваліфікованому сертифікаті електронної печатки підписувачів у встановленому порядку; перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); перевірку обов`язкових реквізитів; перевірку права підпису електронного документа підписувачем.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається кваліфікована електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 10 Порядку № 1246 до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою.

Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Викладене, на переконання судової колегії, свідчить про обґрунтованість висновків суду першої інстанції про безпідставність позиції контролюючих органів про те, що податкова накладна приймається на реєстрацію виключно у випадку, коли підписана кваліфікованим електронним підписом уповноваженої особи, що є чинним як на дату виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість (формування податкової накладної) так і на дату її реєстрації.

Аналогічна позиція у подібних правовідносинах висловлена й Верховним Судом у постанові від 04.04.2024 у справі № 160/18959/21.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції зауважує, що однією із загальних засад податкового законодавства є презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу (пп. 4.1.4 п. 4.1 ст. 4 ПК України).

Такі засади знайшли своє відображення й у приписах п. 56.21 ст. 56 ПК України, за якими у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Так, у межах спірних правовідносин повноваження директора ТОВ «КСК Блок» ОСОБА_2 були припинені у зв`язку з його смертю 27.04.2023, що, всупереч аргументів апеляційних скарг, об`єктивно унеможливлювало підписання ним податкових накладних від 07.03.2023 №1 та від 07.04.2023 №1 для направлення їх на реєстрацію 07.06.2023 та 17.10.2023 відповідно. У подальшому в указані дати відповідні документи направлені ДПС України для реєстрації за підписом ОСОБА_1 , призначеного на посаду директора рішенням одноосібного власника ТОВ «КСК Блок» ОСОБА_3 від 29.05.2023 №01/05-23. Відтак, на дату направлення податкових накладних директором ТОВ «КСК Блок» був ОСОБА_1 , який мала повноваження щодо реєстрації документів та електронний підпис якого був чинним, що підтверджується інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, та, відповідно, виключає наявність правових підстав для неприйняття контролюючим органом податкових накладних, щодо яких виник спір.

Посилання ГУ ДПС у м. Києві в апеляційній скарзі на те, що податкові накладні направлені на реєстрацію до набуття права підпису ОСОБА_1 , судовою колегією з урахуванням обставин цієї справи оцінюються критично, оскільки квитанції №1, які ТОВ «КСК Блок» вважає протиправними, отримані платником податків 07.06.2023 та 27.10.2023, тобто у період наявності у ОСОБА_1 повноважень вчиняти дії від імені юридичної особи та дійсності його електронного підпису, про що свідчить зміст самих квитанцій.

Твердження Відповідача-1 про неможливість покладення на контролюючий орган обов`язку з реєстрації податкових накладних з огляду на втручання таким рішенням суду у дискреційні повноваження Відповідача-2 через нездійснення їх перевірки на предмет можливості реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, колегія суддів відхиляє, оскільки оскаржуваним судовим рішенням відповідних обов`язків ні на ДПС України, ні на ГУ ДПС у м. Києві не покладалося.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційних скаргах доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційні скарги Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Е.Ю. Швед

Судді О.В. Голяшкін

М.М. Заїка

Повний текст постанови складено та підписано 23 липня 2024 року.