Справа № 340/4959/24
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2024-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення без розгляду заяви про забезпечення позову

25 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4959/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Савонюка М.Я., розглянувши матеріли заяви ОСОБА_1 , подану через представника адвоката Васечка Олексія Ігоровича, про забезпечення позову до Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

24 липня 2024 року ОСОБА_1 (надалі позивач) через свого представника адвоката Васечка Олексія Ігоровича, до подання позовної заяви звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із заявою про забезпечення позову шляхом зупинення дії постанови Військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), оформленої у формі Картки обстеження та медичного огляду військовозобов`язаного, офіцера запасу та кандидата на військову службу за контрактом для визначення придатності до військової служби від 22.07.2024 щодо висновку придатності до військової служби до набрання законної сили рішенням у цій справі; зупинення дії повістки на відправку про обов`язок ОСОБА_1 26.07.2024 з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_2 до набрання законної сили рішення у цій справі.

Вирішуючи питання щодо дотримання заявником вимог Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) стосовно змісту та форми заяви про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 152 та пункту 1 частини першої статті 153 КАС України заява про забезпечення позову подається у письмовій формі до суду до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частинами першою та другою статті 18 КАС України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

Відповідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом (ч . 8 ст. 18 КАС України).

17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до пункту 2 якого це Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

04 вересня 2021 року в газеті «Голос України» опубліковано оголошення Вищої ради правосуддя про те, що окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Наразі офіційно функціонують три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронній формі передбачає використання сервісу «Електронний суд», з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми «Електронний суд».

13 вересня 2023 року у постанові по справі №?204/2321/22 Велика Палата Верховного Суду сформулювала правовий висновок, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Із матеріалів заяви про забезпечення позову вбачається, що вони надіслані на електронну поштову адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду адвокатом Васечком Олексієм Ігоровичем, який має зареєстрований електронний кабінет в ЄСІТС, із використанням удосконаленого електронного підпису, на підтвердження чинності якого надано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису.

Таким чином, представником заявника надіслало заяву про забезпечення позову на адресу Кіровоградського окружного адміністративного суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою.

Суд зауважує, що оскільки заяву про забезпечення позову у цій справі в інтересах позивача подано адвокатом, тому відповідно до статті 18 КАС України останній зобов`язаний зареєструвати офіційну електронну адресу в ЄСІТС в обов`язковому порядку та подавати процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Наведене дає підстави стверджувати, що представник заявника використав спосіб звернення до суду із заявою про забезпечення позову, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Аналогічна правова позиція наведена у постанова ВС від 10 лютого 2021 року у справі № 9901/335/20 від 10 липня 2024 року у справі № 320/15866/23.

Відповідно до частини сьомої статті 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу або подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

За наведених обставин заяву про забезпечення позову необхідно повернути особі, яка її подала без розгляду.

Керуючись статтями 150-158, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення в повному обсязі.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 25 липня 2024 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК