Справа № 380/27771/23
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2024-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 липня 2024 рокусправа № 380/27771/23
м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку письмового провадження заяву відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та cкасувати Рішення про відмову в перетинанні державного кордону України іноземцю або особі без громадянства № 2 від 06.07.2022 інспектора прикордонної служби 2 категорії-перекладач 1 групи інспекторів прикордонного контролю відділення інспекторів прикордонної служби (тип А) ВПС « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ІНФОРМАЦІЯ_1 старшого сержанта ОСОБА_3 ;

- зобов`язати уповноважені органи державної прикордонної служби внести до паспортного документа № АР0305690, виданого 19.11.2014, дійсного до 19.11.2024 громадянина Республіки Вірменія ОСОБА_1 , запис про скасування запису «№ 17/047 заборонено в`їзд в Україну терміном на 3 (три) роки до 07.02.2026» та утримуватися від вчинення протиправних дій, а саме не перешкоджати ОСОБА_4 (ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) в`їжджати на територію України.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому рішенням про відмову в перетинанні державного кордону України іноземцю або особі без громадянства №2, датованим 06.07.2022 відмовлено 06.07.2023 громадянину Республіки Вірменія ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) в перетинанні державного кордону України. Вказав, що в Рішенні № 2 від 06.07.2022р. зазначено, що підставою для відмови в перетинанні державного кордону України стало: «…наявна інформація про заборону в`їзду в Україну до 07.02.2026 року, ініціатор ДСР НПУ у Одеській області». Також, працівниками прикордонної служби прикордонної служби було внесено до паспорту громадянина Республіки Вірменія ОСОБА_6 № АР0305690, виданого 19.11.2014р., відмітку «№ 17/047 Заборонено в`їзд в Україну терміном на 3 (три) роки до 07 лютого 2026 року».

Ухвалою від 27.11.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 24.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про зупинення провадження у справі.

На адресу суду від відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду (вх. № 55853 від 23.07.2024). В обґрунтування такої вказав, що позов стосується оскарження рішення про відмову в перетинанні державного кордону України від 06.07.2023 року (у виданому рішенні наявна опечатка та таке слід вважати від 06.07.2023 року). Вказав, що відповідно до Рішення від 06.07.2023 року позивачу відмовлено в перетинанні державного кордону України та особистим підписом засвідчено отримання такого рішення. Повідомив, що відповідно до ч. 3 ст. 14 ЗУ «Про прикордонний контроль» особа, якій відмовлено у перетинанні державного кордону, має право протягом одного місяця з дня прийняття відповідного рішення у передбаченому законом порядку оскаржити його до органу Державної прикордонної служби України вищого рівня або до адміністративного суду за місцем розташування відповідного органу. Оскарження зазначеного рішення не зупиняє його дії. Зазначив, що позивач звернувся з позовною заявою до Львівського окружного адміністративного суду 24.11.2023, а, отже, строк оскарження рішення від 06.07.2023 року сплив 06.08.2023 року. Також, позивачем не обґрунтовано підстави пропуску строку оскарження.

Суд при вирішенні заяви відповідача про залишення позову без розгляду враховує таке.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначено Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Рішенням від 06.07.2023 року (з урахуванням доводів відповідача про допущення описки у такому рішенні) позивачу відмовлено в перетинанні державного кордону України та особистим підписом засвідчено отримання такого рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону України «Про прикордонний контроль» особа, якій відмовлено у перетинанні державного кордону, має право протягом одного місяця з дня прийняття відповідного рішення у передбаченому законом порядку оскаржити його до органу Державної прикордонної служби України вищого рівня або до адміністративного суду за місцем розташування відповідного органу. Оскарження зазначеного рішення не зупиняє його дії.

З огляду на вказані норми Закону України «Про прикордонний контроль» суд погоджується з доводами відповідача про те, що оскарження спірного рішення можливе протягом тридцятиденного строку з дня його прийняття.

З цих підстав суд критично оцінює доводи позивача, викладені в позовній заяві, щодо необхідності обчислення шестимісячного строку звернення до суду, відповідно до приписів ч. 2 ст. 122 КАС України.

При цьому, копію спірного рішення вручено Топчяну Альберту 06.07.2023, що не заперечується позивачем.

Позивач звернувся до суду із цим позовом 24.11.2023, тобто із пропуском тридцятиденного строку на оскарження такого рішення.

Заяви про поновлення строку звернення до суду позивач не подав.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч. 4 ст. 123 КАС України).

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі № 815/91/18.

За загальним правилом поважними причинами визнаються ті обставини, існування яких є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з даним позовом.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені ним у заяві про поновлення процесуального строку.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Така ж правова позиція викладено Верховним Судом у постанові від 14.09.2022 у справі № 380/3358/21, яка в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України, враховується судом при вирішенні спірних правовідносин.

З огляду на викладене позивач має право звернутися до суду із заявою (клопотанням) про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій вказати підстави для поновлення строку з наданням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з вимогами ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З урахуванням того, що після відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позивачем не виконано вищевказаних вимог КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків, тривалістю п`ять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправним і скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без руху для усунення недоліків позовної заяви.

2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до канцелярії суду чи надіслання на адресу суду (79018 м. Львів вул. Чоловського 2) заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наданням доказів поважності причин пропуску строку.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків позовна заява вважатиметься неподаною та буде залишена без розгляду.

4. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Р.П. Качур