Справа № 560/16719/23
Суддя: Польовий О.Л.
Дата ухвалення: 2024-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

25 липня 2024 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Польового О.Л. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ГУНП в Хмельницькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 23.08.2023 №1531 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції ГУНП в Хмельницькій області" щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Хмельницькій області від 01.09.2023 №266 о/c про звільнення позивача із служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення;

- поновити позивача на посаді старшого оперуповноваженого в особливо важких справах відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП в Хмельницькій області з 01.09.2023;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Позивач не погоджується з спірними наказами та вважає, що застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є необґрунтованим. Позивач зазначив, що в ході проведення службового розслідування дисциплінарна комісія не врахувала його пояснення. Під час складання висновку службового розслідування відповідач не зазначив які саме пункти Правил дорожнього руху позивач порушив під час дорожньо-транспортної пригоди. Працівники УПП в Хмельницькій області не пропонували позивачу пройти такий огляд в медичному закладі. Позивач також не погоджується з висновками дисциплінарної комісії про те, що його дії дискредитують та підривають авторитет Національної поліції України, оскільки матеріали справи містять лише фото та відео обставин ДТП та її наслідків і не містять великої кількості коментарів, а тому не створили суспільного резонансу. Крім цього, позивач вказав, що відповідач повинен був застосувати дисциплінарне стягнення в порядку зростання, тобто зауваження.

Відповідач подав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що за результатом службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 допустив порушення вимог чинного законодавства та службової дисципліни, які несумісні з подальшим проходженням служби в Національній поліції України. Тому відповідач вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції є обґрунтованим, а спірні накази є правомірними.

Хмельницький окружний адміністративний суд здійснює розгляд адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши докази, суд встановив такі обставини справи.

Відповідно до наказу ГУНП в Хмельницькій області від 23.08.2023 №1531 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції ГУНП в Хмельницькій області" за невиконання пункту 1 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VII "Про Національну поліцію", частини п`ятої статті 14 Закону України "Про дорожній рух", пунктів 2.5, 2.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, підпунктів 1.7, 1.8 наказу ГУНП в Хмельницькій області від 06.09.2022 №1282, Присяги працівника поліції, що виразилось у категоричній відмові від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння як на місці події, так і в медичному закладі, вчинені дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої автомобілі зазнали механічних ушкоджень, а цивільна особа отримала тілесні ушкодження, вчиненні дій, що дискредитують та підривають авторитет Національної поліції України, неповідомленні про дорожньо-транспортну пригоду за його участі на спецлінію "102" та "103", а також неспростуванні обґрунтованої підозри у вживанні алкогольних напоїв, до позивача застосоване дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 01.09.2023 №266 о/с майор поліції ОСОБА_1 старший оперуповноважений в особливо важких справах відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП звільнений зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України "Про Національну поліцію" з 01.09.2023.

Позивач оскаржив вказані накази до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Стаття 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачає, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно із частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За змістом положень статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частиною восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, осіб порушників, ступінь їх вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейських, їх ставлення до служби.

Тобто, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. Відтак, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку та особи порушника, начальник ГУНП в Хмельницькій області може застосувати стягнення у межах компетенції, виходячи із обставин справи.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Верховний Суд у постанові від 14.04.2021 по справі №320/3085/20 зазначив, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби. Порушення позивачем моральних та етичних приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава, а це безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Разом з тим, в ході службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 12.08.2023, близько 20:10 год., до УП ГУНП в Хмельницькій області з чергової частини ГУНП в Хмельницькій області надійшло інформування про дорожньо-транспортну пригоду з потерпілими з вини старшого оперуповноваженого в особливо важких справах відділу протидії груповій злочинності та розкриття злочинів, спрямованих на порушення рівноправності громадян управління карного розшуку ГУНП майора поліції ОСОБА_1 .

Під час спілкування із майором поліції ОСОБА_1 у нього виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, після чого майору поліції ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора "Drager Alcotest 6810", однак останній від проходження такого огляду на місці зупинки та в медичному закладі відмовився. Майор поліції ОСОБА_1 перебував поза службою (після закінчення робочого дня) в цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

Виїздом на місце події працівниками УП ГУНП в Хмельницькій області встановлено, що майор поліції ОСОБА_1 , керуючи автомобілем марки "Фольксваген Пасат", державний номер НОМЕР_1 , рухаючись по Проспекту миру в напрямку вул. Старокостянтинівське шосе, не врахував дорожньої обстановки та безпечної швидкості руху, допустив бокове зіткнення із автомобілем марки "Нісан Альмера", державний номер НОМЕР_2 під керуванням ОСОБА_2 , після чого втративши керування майор поліції ОСОБА_1 здійснив наїзд на пішохода ОСОБА_3 , який із велосипедом переходив пішохідний перехід на нерегульованому пішохідному переході з права на ліво відносно руху транспортного засобу.

В подальшому, майор поліції ОСОБА_1 здійснив зіткнення із автомобілями марки "Opel Vivaro", державний номер НОМЕР_3 , який належить ОСОБА_4 та "Opel Vectra", державний номер НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_5 , які були припарковані на узбіччі праворуч в напрямку руху автомобіля.

Внаслідок ДТП майор поліції ОСОБА_1 , отримав тілесні ушкодження у вигляді садна правого ліктя (до медичного закладу за допомогою не звертався), в транспортному засобі знаходився один.

Внаслідок ДТП ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у виді забою поперекового відділу хребта, перелому лівої руки та ребер ліворуч.

Інші водії та пасажири транспортних засобів тілесні ушкодження не отримали.

Транспортному засобу "Нісан Альмера" завдані механічні пошкодження переднього бамперу, лівого крила, лівих дверей та лівого переднього колеса.

Транспортному засобу "Opel Vivaro" завдані механічні пошкодження переднього бампера, лівого переднього крила та лівих дверей.

Транспортному засобу "Opel Vectra" завдані незначні механічні пошкодження лівої частини заднього бампера.

Вищезазначене зафіксовано на нагрудні відеореєстратори працівників патрульної поліції.

Відносно майора поліції ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено частиною першою статті 130 КУпАП за порушення пункту 2.5 ПДР України (протокол серії ААБ №048055).

Вказана подія зареєстрована в ЄО відділення поліції №1 Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області №19117 від 12.08.2023.

По цьому факту слідчим відділом ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому внесені відомості до ЄРДР №0000237 за частиною першою статті 286-1 Кримінального кодексу України.

14.08.2023 до ГУНП в Хмельницькій області надійшло подання Хмельницького управління ДВБ НП України від 14.08.2023 №1741/42-22/01-202.3 щодо вжиття заходів реагування до порушників службової дисципліни за вищевказаною подією.

В свою чергу, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач не надав доказів на спростування вказаних обставин.

Тому суд вважає, що встановлені в ході службового розслідування обставини свідчать про вчинення позивачем дій, які знижують авторитет поліції, викликають недовіру до поліцейських. Тобто, така поведінка поліцейського є недопустимою, суперечить інтересам служби, позаяк позивач присягнув з гідністю нести високе звання поліцейського, а натомість вчинив проступок, який дискредитує органи поліції та поліцейських в цілому.

Вчинки, що дискредитують працівників та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Верховний Суд у постанові від 19.03.2020 по справі №360/3545/18 зазначив, що поняття "дискредитація" перебуває у тісному зв`язку із поняттям "дотримання морально-етичних норм" та передбачає дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Такі проступки самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівників органів внутрішніх справ, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого стягнення - звільнення зі служби.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийняте рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд дійшов висновку про те, що відповідач правильно кваліфікував дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку. Також на позивача накладене дисциплінарне стягнення, співмірне із тяжкістю вчиненого проступку, яке застосоване за результатами проведення службового розслідування.

В позовній заяві позивач не погоджується з інкримінованим йому порушення Правил дорожнього руху та зазначає, що у висновку службового розслідування відповідач не зазначив які саме пункти Правил дорожнього руху останній порушив під час дорожньо-транспортної пригоди.

Крім цього, позивач вважає, що вимога працівників поліції пройти огляд на стан сп`яніння на місці ДТП була висунута незаконно.

Разом з тим, вказані доводи не спростовують встановлених у висновку службового розслідування обставин. При цьому правову оцінку діям працівників поліції буде надавати суд під час розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Суд зазначає, що позивач звільнений саме за порушення службової дисципліни. Тобто, в цьому випадку порушення службової дисципліни (категорична відмова від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння як на місці події, так і в медичному закладі, вчинення дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок якої автомобілі зазнали механічних ушкоджень, а цивільна особа отримала тілесні ушкодження, неповідомлення про дорожньо-транспортну пригоду за його участі на спецлінію "102" та "103") є окремою підставою для звільнення поліцейського, яке не пов`язано з кінцевим рішенням по справі про адміністративне правопорушення чи кримінальній справі.

Предметом службового розслідування було не вчинення позивачем адміністративного правопорушення чи злочину, а вчинення ним супутніх порушень службової дисципліни.

Верховний Суд сформував усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлений склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського. Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 27.04.2021 по справі №160/6819/19.

Крім цього, з відеозапису "clip-2" вбачається, що о 20:38 год. працівники поліції запропонували позивачу пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння н місці вчинення дорожньо-транспортної пригоди, однак останній відмовився. В подальшому позивачу запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у медичному закладі КНП "Хмельницька обласна психіатрична лікарня", однак останній в категоричній формі також відмовився та відійшов спілкуватись по телефону.

Тобто, позивач не спростував підозру працівників поліції у вживанні алкогольних напоїв.

У позовній заяві позивач зазначає, що у в наказі від 23.08.2023 №1531 не викладені його пояснення.

Однак, з матеріалів справи вбачається, що пояснення ОСОБА_1 від 15.08.2023 та додаткові пояснення від 17.08.2023 були дослідженні в ході проведення службового розслідування. Те, що повний зміст пояснень не відображений у наказі про застосування дисциплінарного стягнення за вчинення дисциплінарних проступків не є порушення норм законодавства.

Суд відхиляє також доводи позивача про те, що до нього мало бути застосоване дисциплінарне стягнення в порядку зростання, оскільки Верховний Суд під час розгляду справи №420/11778/22 надав правову оцінку вказаним нормам та дійшов висновку про те, що положеннями частин першої, другої статті 29 Дисциплінарного статуту встановлене правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою. Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно, як помилково вважає позивач.

Верховний Суд зауважив на тому, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Таким чином, при звільненні позивача зі служби в поліції відповідач врахував тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено, шкоду, заподіяну авторитету поліції, а також встановлено несумісність подальшого проходження позивачем служби в поліції, тому застосування до останнього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є законним та обґрунтованим.

Враховуючи викладене, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_5 )
Відповідач:Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Зарічанська, 7,м. Хмельницький,Хмельницька обл., Хмельницький р-н,29017 , код ЄДРПОУ - 40108824)

Головуючий суддя О.Л. Польовий