Справа № 640/6482/21
Суддя: Стародуб О.П.
Дата ухвалення: 2024-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа №640/6482/21
судді Верховного Суду Стародуба О.П.
у справі №640/6482/21 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , неповнолітньої ОСОБА_4 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акту в частині
щодо постанови Верховного Суду від 18.07.2024, якою касаційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах малолітніх ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , неповнолітньої ОСОБА_4 , задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.02.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.07.2022 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.
Скасовуючи рішення судів попередніх інстанцій та направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд виходив з того, що судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, а саме, справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду - з порушенням порядку визначення складу суду, передбаченого частиною 1 статті 33 КАС, Законом України "Про судоустрій і статус суддів" та Положенням про АСДС України, і суд апеляційної інстанції, у свою чергу, не виправив цю помилку.
На підставі статті 34 КАС України вважаю за необхідне висловити щодо рішення Верховного Суду у цій справі окрему думку.
Предметом оскарження у цій справі є окремі пункти постанови Кабінету Міністрів України, яка є нормативно-правовим актом, що в силу приписів частини першої статті 33 КАС України передбачає її розгляд і вирішення в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.
В ході касаційного перегляду справи Верховним Судом встановлено, що підготовче засідання в суді першої інстанції було проведено лише одним суддею, а не колегіальним складом суду.
Скасовуючи рішення судів попередніх інстанцій і направляючи справу на новий судовий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд виходив з того, що справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду - з порушенням порядку визначення складу суду, передбаченого частиною 1 статті 33 КАС, Законом України «Про судоустрій і статус суддів» та Положенням про АСДС України, і суд апеляційної інстанції, у свою чергу, не виправив цю помилку.
Підставою для скасування судових рішень і направлення справи на новий судовий розгляд слугував пункт 1 частини 3 статті 353 КАС України, згідно якого порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду.
Водночас, як встановлено судом касаційної інстанції, розгляд справи по суті та її вирішення у спосіб постановлення судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у суді першої інстанції здійснювався судом колегіально, з дотриманням вимог частини першої статті 33 КАС України щодо складу суду.
Відтак, на мою думку, склад суду який розглянув і вирішив справу був повноважним і передбачені пунктом 1 частини 3 статті 353 КАС України обов?язкові підстави для скасування судових рішень та направлення справи на новий судовий розгляд відсутні, а саме собою проведення підготовчого засідання суддею одноособово не свідчить про те, що справу розглянув і вирішив по суті неповноважний склад суду.
В контексті спірних у цій справі питань щодо застосування норм прцесуального права варто також зауважити наступне.
Відповідно до статті 36 КАС України порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу, є підставою для його відводу.
Як на стадії підготовчого провадження, так і в ході розгляду справи по суті позивачем з наведених підстав відвід складу суду заявлено не було і позивач не висловлював з цих підстав сумніви в неупередженості чи об?єктивності суду.
Водночас, за правилами пункту 1 частини 3 статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень та направлення справи на новий розгляд є участь в ухваленні судового рішення судді, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави його відводу обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою.
На мою думку, саме така підстава могла б слугувати підставою для скасування судових рішень у цій справі, однак лише в разі, якби складу суду першої інстанції у цій справі було заявлено відвід і суд касаційної інстанції визнав його обґрунтованим.
Суддя: