Справа № 400/3636/24
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2024-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

м. Миколаїв

24 липня 2024 р.справа № 400/3636/24

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Мороза А.О., в письмовому провадженні, розглянув клопотання позивачки про призначення експертизи в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачаГоловного управління Національної поліції в Миколаївській області, вул. Декабристів, 5, м. Миколаїв, 54001,

провизнання протиправним та скасування наказу від 26.03.24 р. № 887

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Миколаївського окружного адміністративного суду перебуває справа № 400/3636/24 за позовом ОСОБА_1 до ГУ НП в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу від 26.03.24 р. № 887, яким позивачці оголошено дисциплінарне стягнення у виді догани.

20 липня 2024 р. представник позивачки через "Електронний суд" подав клопотання про призначення експертизи, в якому просив суд призначити у справі судову фізико-хімічну експертизу, на вирішення якої поставити питання: "Чи відповідає давність підпису голови дисциплінарної комісії ГУ НП - заступника начальника управління - начальника ВСР УГІ ГУ НП в Миколаївській області підполковника поліції Інги Поворознюк даті реєстрації рапорту - 22.02.24 р.?".

В обґрунтування клопотання представник позивачки послався на те, що при розгляді справи було встановлено, що наказ, яким відповідач продовжив строк проведення службового розслідування, був прийнятий без попереднього отримання рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про порушення відповідачем порядку продовження строку проведення службового розслідування. В наступному, відповідач долучив такий рапорт, датований 22.02.24 р. як письмовий доказ до матеріалів даної справи. Представник позивачки вважає, що існує вірогідність того, що на момент видання відповідачем наказу про продовження строку проведення службового розслідування, такого рапорту не існувало і він був створений відповідачем пізніше та поданий до суду. У зв`язку з цим, на думку представника позивачки, існує необхідність встановлення давності підпису на такому рапорті, шляхом призначення судової фізико-хімічної експертизи.

Розглянувши дане клопотання, суд приходить до висновку про неможливість його вирішення, через наступне.

Правовідносини щодо призначення експертизи врегульовані Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.98 р. № 53/5.

Пунктом 1.2. даної інструкції закріплений перелік основних видів (підвидів) експертиз, серед яких такий вид (підвид) експертиз, як судова фізико-хімічна експертиза відсутній.

Також суд звертає увагу заявника на наступне.

У позовній заяві відсутні доводи з приводу порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування в частині наявності підстав для продовження його терміну, шляхом подання головою дисциплінарної комісії вмотивованого рапорту. Обґрунтування позовних вимог, наведене в позовній заяві, полягало виключно у призначенні позивачці неспівмірно суворого дисциплінарного стягнення по відношенню до вчиненого нею проступку, а також у не врахування відповідачем при обранні конретного виду стягнення таких критеріїв, як характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, тощо. Відповідно, наведені позивачкою доводи, формують предмет доказування у справі, під яким ст. 73 ч. 2 КАС України розуміє обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, дослідження питання дотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування, не входило до предмету доказування у справі.

КАС України врегульовує можливість доповнення первинних доводів позовної заяви.

Так, ст. 47 ч. 1 КАС України передбачає, що позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, якщо при розгляді справи виникає необхідність доповнення позовної заяви іншими чи додатковим доводами, аргументами, тощо, на яких ґрунтуються позовні вимоги, і які не були включені до позовної заяви, позивачка має можливість реалізувати таке право через подання письмової заяви про зміну підстав позову у строки визначені цією статтею.

В ухвалі про відкриття провадження у справі, судом було зазначено, що дана справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та у справі було призначено судове засідання.

У зв`язку з наведеним, позивачка мала подати заяву про зміну підстав позову за 5 днів до проведення судового засідання, але такої заяви нею подано не було.

За приписами ст. 73 ч. 4 КАС України, суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Отже, призначення експертизи в даній справі направлено на отримання доказу, який не стосується предмету доказування.

Відповідно до ст. 180 ч. 2 п. 8 КАС України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Таким чином, згідно з КАС України, питання призначення експертизи включено до завдань підготовчого засідання, яке проводиться лише у випадку розгляду справи за правилами загального позовного провадження. За приписами ст. 262 ч. 3 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться.

Як вже наведено судом, дана справа була призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Заяви від позивачки про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, під час якого проводиться підготовче засідання, в якому можливе подання заяви про зміну підстав позову та вирішення питання призначення експертизи, не надходило.

Також суд зауважує, що клопотання про призначення експертизи надійшло до суду після завершення розгляду справи.

Так, 3 липня 2024 р. відбулось судове засідання в даній справі. Оскільки справа розглядалась у спрощеному позовному провадженні, то даним судовим засіданням розгляд справи було завершено. КАС України не передбачає можливості подання учасниками справи будь-яких заяв чи клопотань після проведення судового засідання в спрощеному позовному провадженні, натомість суд повинен прийняти рішення на підставі тих матеріалів справи, які були ним досліджені в судовому засіданні за участю сторін.

Відповідно до ст. 167 ч. 2 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Керуючись ст. ст. 47, 73, 167, 257-263 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Клопотання про призначення експертизи повернути заявнику без розгляду.

2. Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя А. О. Мороз