Справа № 340/4936/24
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2024-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

25 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4936/24

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Савонюка М.Я., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Добровеличівської селищної ради, треті особи ОСОБА_2 , приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Левітчук Галина Борисівна про скасування Договору купівлі-продажу земельної ділянки, скасування державного акта на право власності, запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на земельну ділянку, зобов`язання вчинення певних дій, -

В С Т А Н О В И В:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Добровеличівської селищної ради, треті особи ОСОБА_2 , приватний нотаріус Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Левітчук Галина Борисівна, у якому просись суд:

- скасувати Договір купівлі-продажу земельної ділянки за кадастровим номером :50:038:0019 від 15.01.2024 укладений між ОСОБА_2 та Добровеличківською селищною радою Кіровоградської області.

- скасувати запис про державну реєстрацію прав та їх обтяжень на земельну ділянку за кадастровим номером :50:038:0019, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 0,0188 га, індексний номер: 71120989 від 15.01.2024 внесений приватним нотаріусом Левітчук Галиною Борисівною.

- визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії №30, виданий 15.01.2024.

- зобов`язати Добровеличківську селищну раду Кіровоградської області сформувати новий протокол, у якому визначити переможцем електронних торгів ОСОБА_1 з продажу права власності на земельну ділянку несільськогосподарського призначення, площею 0,0133 га, кадастровий номер :50:038:0019, по АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (КВЦПЗ - 03.07) та встановити строк для сплати суми коштів за придбаний лот і сумою винагороди за організацію та проведення електронних торгів за цим лотом.

- зобов`язати Добровеличківську селищну раду Кіровоградської області укласти з ОСОБА_1 Договір купівлі-продажу земельної ділянки несільськогосподарського призначення, площею 0,0133 га, кадастровий номер :50:038:0019, по АДРЕСА_1 , для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (КВЦПЗ - 03.07).

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (ч. 2 ст. 171 КАС України).

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі з огляду на наступне.

У статті 124 Конституції України встановлено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно із статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

За вимогами частини першої статті 18 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства (надалі КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У пункті 2 частини першої статті 4 КАС України надано визначення публічно-правового спору - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Також пунктом 7 частини першої статті 4 КАС України визначено, що "суб`єкт владних повноважень" - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

При цьому, суд зазначає, що визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору.

Основними ознаками публічно-правових відносин називають: обов`язкову участь у цих відносинах суб`єкта, який наділений публічно-владними повноваженнями; підпорядкованість одного учасника публічно-правових відносин іншому - суб`єкту владних повноважень (що проявляється у можливості суб`єкта владних повноважень вирішувати питання про права і обов`язки підпорядкованої особи); імперативність публічно-правових відносин; домінування публічно-правового інтересу у цих відносинах.

Адміністративно-правовий спір має певні ознаки. Такі спори виникають у сфері державного управління, в процесі здійснення органами виконавчої влади своїх управлінських функцій. Для цих спорів характерно особливе становище його суб`єктів (учасників спірного правовідношення). Обов`язковим учасником адміністративно-правового спору є наділений владними повноваженнями орган виконавчої влади, місцевого самоврядування, посадові особи, наділені державно-владними повноваженнями. Адміністративно-правовий спір має особливий предмет, що пов`язано з широтою і різноплановістю діяльності управлінського характеру.

Обов`язковою ознакою позовної форми захисту права в адміністративному суді має бути наявність спору про право публічне, тобто спору про права і обов`язки в публічних правовідносинах.

Відтак, віднесення до юрисдикції адміністративних судів спору лише з підстав того, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду його акт індивідуальної дії, є неправильним.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Приватно-правові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника.

Спір має приватно-правовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватно-правових відносин.

Суд зауважує, що рішення суб`єкта владних повноважень у сфері земельних відносин може оспорюватися з точки зору його законності, а вимоги про визнання рішення незаконним - розглядатися в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатами реалізації рішення у фізичної чи юридичної особи виникло право цивільне й спірні правовідносини, на яких ґрунтується позов, мають приватно-правовий характер.

У такому випадку вимога про визнання рішення незаконним може розглядатися як спосіб захисту порушеного цивільного права за статтею 16 Цивільного кодексу України та пред`являтися до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, якщо фактично підґрунтям і метою пред`явлення позовної вимоги про визнання рішення незаконним є оспорювання цивільного речового права особи (наприклад, права користування землею), що виникло в результаті та після реалізації рішення суб`єкта владних повноважень.

Отже, розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває або позбувається речового права, то спір стосується приватно-правових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін спору.

Висновки аналогічного характеру викладені Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 21.03.2018 у справі № 526/233/16-ц та від 16.05.2018 у справі № 911/4111/16, від 05.12.2018 у справі №713/1817/16-ц.

Судом встановлено, що предметом розгляду даної справи є правомірність дій Добровеличівської селищної ради Кіровоградської області під час проведення земельних торгів, а також дій та рішень за результатами їх проведення, зокрема щодо укладення договору купівлі-продажу, видання акта на право власності та реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,0133 га, з яких 0,0133 га землі під соціально-культурними об`єктами, кадастровий номер :50:038:0019 для будівництва та обслуговування будівель торгів (КВЦПЗ 0,.07) із земель житлової та громадської забудови, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 .

Тобто, позовні вимоги стосуються законності дій та рішень органу місцевого самоврядування як учасника цивільних відносин - власника земельної ділянки, щодо розпорядження своєю власністю шляхом її продажу третій особі, оскільки позивач вважає, що такі дії та рішення порушують його права та охоронювані законом інтереси, як учасника земельних торгів.

Скасування результатів земельних торгів, договору купівлі-продажу земельної ділянки, державного акта на право власності та рішення про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку вплине на майнові права ОСОБА_2 , оскільки на даний час земельна ділянка з кадастровим номером :50:038:0019 належить йому на праві власності. Водночас відбудуться зміни майнових прав і щодо позивача, оскільки ним заявлені вимоги про зобов`язання відповідача визнати його переможцем земельних торгів та укласти договір купівлі-продажу вказаної земельної ділянки.

Таким чином, суд робить висновок, що задоволення позовних вимог судом призведе до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин.

Відповідно до частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Спір у цій справі не може вважатися спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, вчиняючи оскаржуваний правочин та дії щодо припинення та набуття права власності на земельну ділянку комунальної власності за ОСОБА_2 , не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняті рішення та вчинені дії стосуються права власності іншої фізичної особи, а не позивача.

Натомість, до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, в яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого суб`єкта, а останній, відповідно, зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень (пункт 5.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17).

Згідно з частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Враховуючи наведене, суд зважає, що даний спір не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, а стосується захисту його приватних інтересів, у зв`язку з чим не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються місцевими загальними судами як судами першої інстанції, крім справ, визначених частинами другою та третьою цієї статті (ч. 1 ст. 23 ЦПК України).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо: позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до частини третьої статті 170 КАС України копія ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надсилається особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, що оскільки даний спір виник із цивільних правовідносин, його вирішення віднесено до компетенції суду загальної юрисдикції в порядку цивільного судочинства, відповідно до підсудності, визначеної Цивільним процесуальним кодексом України.

Керуючись статтями 170, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження в адміністративній справі.

Роз`яснити позивачу, що розгляд даної справи віднесений до юрисдикції місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства.

Повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 25 липня 2024 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК