Справа № 580/2079/24
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2024-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2024 року справа № 580/2079/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Галасун А.О.,

представника позивача: Бондар К.А. за посадою,

представника відповідача: Гудзя О.С. за ордером,

розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу за первісним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу та за зустрічним позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Черкаській області звернулось до суду з позовною заявою до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення з відповідача на користь бюджету податкового боргу в сумі 70994,11 грн.

В обґрунтування позовних вимог Головне управління ДПС у Черкаській області зазначило, що ФОП ОСОБА_1 має непогашений податковий борг перед бюджетом у сумі 70994,11 грн. за наступними податками:

- з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) відповідно ст. 129 Податкового кодексу України, пеня у сумі 74,15 грн, зі строком сплати 22.01.2024;

- з податку на доходи фізичних осіб, що виник згідно податкової декларації про майновий стан і доходи № від 09.02.2022 зі строком сплати 21.02.2022 на суму 8758,33 грн. З урахування сплати в сумі 102,10 грн залишок непогашеного зобов`язання становить 8656,23 грн.;

- з військового збору, що виник згідно податкової декларації про майновий стан і доходи № від 09.02.2022 зі строком сплати 21.02.2022 на суму 729,86 грн. з урахування сплати в сумі 0,34 грн залишок непогашеного зобов`язання становить 729,52 грн.

- пеня за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства, що виник згідно Акту перевірки від 30.11.2022 №7204/23-00-24-03-01/ та податкового повідомлення-рішення від 20.12.2022 №7393/23-00-24-03-01 зі строком сплати 07.02.2023 на суму 61534,21 грн.

Ухвалою від 04.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі, вирішено здійснити розгляд справи без виклику сторін.

21.03.2024 за підписом представника відповідача подано до суду зустрічний позов в якому заявник просив суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №7393/23-00-24-03-01 від 20.12.2022.

Ухвалою суду від 26.03.2024 зустрічний позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, прийнято до спільного розгляду з первісним позовом Головного управління ДПС у Черкаській області до фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу. Також ухвалою від 26.03.2024 суд перейшов до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Зустрічний позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 обґрунтований тим, що після 07.02.2019 нарахування пені за порушення строків зарахування валютної виручки за валютними операціями незначного розміру є неправомірним.

Оскаржуване рішення про застосування пені (ППР) № 7393/23-00-24-03-01 від 20.12.2022 зі строком сплати 07.02.2023 на суму 61534,21 грн. відповідач прийняв вже під час дії норм Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 р. № 2473- VIII (далі - Закон № 2473). У спірних правовідносинах сума операції з експорту товарів склала 1939 євро, що в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції дорівнює 61534,21 гривень, тобто є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (400000 грн.), тому відсутні підстав для нарахування відповідачем пені за порушення позивачем строків розрахунків у зовнішньоекономічних операціях. Крім того, 02.01.2020 відбувся частковий розрахунок на суму 1036,00 євро за експортним контрактом від 05.06.2018 № 05/06, платником виступив Jaroslav Bavlsik на підставі додаткової угоди до контракту від 01.11.2019.

У відзиві на зустрічний позов відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, зазначивши, що висновки акта перевірки зроблено на підставі Закону № 185/94-ВР, який на час вчинення виявлених контролюючим органом порушень був чинним, а також на підставі документів, наданих до початку перевірки та під час її проведення.

На виконання умов вказаного контракту від 05.06.2018 №05/06 ФОП ОСОБА_1 експортовано продукцію на адресу «Wohnpracht GmbH» металоконструкції з чорних металів, виготовлені не з листового металу, вироби ковані в асортименті, згідно митної декларації від 14.06.2018 № UA902050/2018/505923, тому законодавчо встановлений строк надходження валютної виручки - 10.12.2018.

Фактично валютна виручка за товар згідно контракту від 05.06.2018 № 05/06 ФОП ОСОБА_1 від «Wohnpracht GmbH» не надійшла, чим порушено граничні строки розрахунків за операціями з експорту товарів, встановлених Національним банком України. Сума неодержаної виручки за операцією з експорту товарів склала 1 939,00 євро, отже пеня за порушення строків розрахунків за операцією з експорту товарів за період з 11.12.2018 по 28.11.2022 складає 267 489,21 грн., однак максимальна сума пені, яка може бути донарахована за даним порушенням становить 61 534,21 грн.

Відповідач зазначив, що Закон № 2473 не змінює закріплені у попередньому Законі №185/94 правила поведінки (тобто попередній та новий нормативно-правові акти однаково визначають зміст прав та обов`язків суб`єктів відносин). При цьому кваліфікація дій порушника повинна відбуватися з посиланнями на норми того нормативного акта, який був чинним на момент вчинення відповідних дій.

На підставі наведеного просив відмовити в задоволенні зустрічного позову повністю.

В судовому засіданні представник Головного управління ДПС у Черкаській області позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, проти задоволення зустрічного позову заперечив.

Представник ФОП ОСОБА_1 проти задоволення первісного позову заперечив в частині стягнення заборгованості в розмірі 61 534,21 грн. та наполягав на задоволенні зустрічного позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Згідно відомостей, які містяться в матеріалах справи, судом встановлено, що документальна позапланова невиїзна перевірка ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питання дотримання вимог валютного законодавства при виконанні зовнішньоекономічних операцій по контракту (договору) від 05.06.2018 №05/06 (за період з 05.06.2018 по 28.11.2022) проведена на підставі наказу ГУ ДПС у Черкаській області від 18.10.2022 року №1601-п. Копію наказу від 18.10.2022 № 1601-п, письмове повідомлення про початок перевірки від 18.10.2022 №517/23-00-24-03-01 та лист № 13018/6/23-00-24-03-10 від 18.10.2022 про надання інформації щодо прав платника під час проведення перевірки направлено поштою рекомендованим листом 19.10.2022 року. Вказані документи були отримані ФОП ОСОБА_1 особисто 26.10.2022. Перевірка проводилась з 24 по 28 листопада 2022 року з перервою на вихідні дні.

За результатами перевірки складено акт №7204/23-00-24-03-01/ від 30.11.2022.

Документальною перевіркою встановлено порушення статті 1 Закону України від 23вересня 1994 року № 185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» зі змінами та доповненнями (далі - Закон № 185/94-ВР), стосовно порушення граничних строків розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів, встановлених Національним банком України, за експортним контрактом від 05.06.2018 №05/06 укладеним з «Wohnpracht GmbH» (Німеччина, 60322, Frankfurt am Main, Fellnerstrabe 5, Ust.-ID DE 299247629, банківські реквізити нерезидента: IBAN DE06 3701 0050 0976 8515 09 Kreditinstitut Postbank ВІС PBNKDEFF) в розмірі 1939,00 євро (еквівалент 61 534,21 грн).

За результатами перевірки ФОП ОСОБА_1 прийнято податкове повідомлення - рішення (форма «С») від 20.12.2022 № 7393/23-00-24-03-01 за платежем: пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та ШС за порушення вимог валютного законодавства (код платежу 21081000) на суму 61 534,21 грн. Податкове повідомлення-рішення від 20.12.2022 №7393/23-00-24-03-01 направлено платнику листом з рекомендованим повідомленням про вручення за юридичною адресою. Податкове повідомлення-рішення від 20.12.2022 № 7393/23-00-24-03-01 не вручено під час доставки, та згідно зазначеної причини повернення «за закінченням терміну зберігання» 23.01.2023 повернуто відправнику.

Наведеним підтверджуються посилання представника ФОП ОСОБА_1 , що останній не обізнаний про наведене податкове повідомлення рішення та дізнався про його існування з позовної заяви ГУ ДПС у Черкаській області 02.03.2024, відповідно звернувшись до суду з позовом 20.03.2024, позивач не пропустив строк звернення за судовим захистом передбачений ч. 2 ст. 122 КАС України.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), виручка резидентів у іноземній валюті від експорту продукції підлягає зарахуванню на їх валютні рахунки в уповноважених банках у строки виплати заборгованостей, зазначені в контрактах, але не пізніше 180 календарних днів з дати митного оформлення (виписки вивізної вантажної митної декларації такої продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, транспортних послуг - з моменту підписання акта або іншого документа, що засвідчує виконання робіт, надання транспортних послуг. Перевищення зазначеного строку потребує висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку. Виручка резидента за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом) вважається перерахованою на його банківський рахунок за заявою резидента, якщо належна сума врегульована Експортно-кредитним агентством.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

7 лютого 2019 року введено в дію Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, який визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Згідно з ч. 5 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Відповідно до ч. 4 ст. 5 Закон України «Про валюту і валютні операції» порядок проведення розрахунків за валютними операціями визначається Національним банком України.

Згідно із ч. 5 ст. 12 Закону України «Про валюту і валютні операції» Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такий захід захисту як встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

02.01.2019 Правлінням Національного банку України постановою №5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, яке набрало чинності 07.02.2019 (далі Положення № 5).

Згідно з пп. 7 п. 2 розд. І Положення № 5 незначний розмір валютної операції - розмір валютної операції (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим НБУ на дату здійснення операції), який є меншим, ніж розмір, передбачений ст. 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2019 № 361-IX (далі - Закон № 361), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій.

До 28.04.2020 відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» від 14.10.2014 р. № 1702-VII незначний розмір валютної операції - розмір валютної операції, який є меншим, ніж 150 тис. грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 22 розділу II Положення № 5 в редакції Постанов Національного банку № 35 від 06.02.2019, № 57 від 27.04.2020 граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 21 розділу II цього Положення не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій.

Отже, у разі здійснення резидентами валютних операцій в розмірі меншому ніж 150 тис. грн., до них не застосовується відповідальність за несвоєчасне отримання або неотримання виручки за експортним зовнішньоекономічним договором.

Зважаючи на ту обставину, що сума операції з експорту товарів склала 1939 євро, що в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату здійснення операції дорівнює 61534,21 гривень, тобто є меншою, ніж 150000 грн., тому до позивача не може бути застосовано відповідальність за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічних операціях, що є підставою для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 7393/23-00-24-03-01 від 20.12.2022.

Щодо позовних вимог ГУ ДПС у Черкаській області про стягнення податкового боргу, суд зазначає таке.

У відповідності до п.п. 16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно п.п. 20.1.34 п.20.1 ст.20 ПК України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до п.п. 14.1.175 п.14.1 ст.4 ПК України податковим боргом визнається сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є (п.49.2 ст.49 ПК України).

Згідно п. 54.1 ст. 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом (п.57.1 ст.57 ПК України).

В силу вимог п. 57.3 ст. 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Відповідно до п. 59.1 ст. 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Згідно п. 59.3 вказаної статті податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення (п.59.5 ст.59 ПК України).

За приписами підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до пункту 95.1 статті 95 ПК України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно пункту 95.2 статті 95 ПК України, стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Отже, право контролюючого органу на звернення до суду з позовом про стягнення коштів, залежить від наявності в останнього податкового боргу. При цьому, за умови існування такого боргу, податковий орган набуває право на здійснення за платника податків заходів щодо його погашення, зокрема і шляхом його стягнення (в тому числі, і в судовому порядку).

Згідно відомостей, які містяться в матеріалах справи, податковим органом сформовано податкову вимогу від 10.04.2023 №0-2300 на суму податкового боргу 70919,96 грн., яка направлена ФОП ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку. В подальшому сума податкового боргу змінилась, тому стягненню підлягає вся сума податкового боргу, правомірність нарахування якої підтверджена в судовому порядку.

Як встановлено судом, ФОП ОСОБА_1 має непогашений податковий борг перед бюджетом у сумі 9459,90 грн. за наступними податками:

- з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) відповідно ст. 129 Податкового кодексу України, пеня у сумі 74,15 грн, зі строком сплати 22.01.2024;

- з податку на доходи фізичних осіб, що виник згідно податкової декларації про майновий стан і доходи № від 09.02.2022 зі строком сплати 21.02.2022 на суму 8758,33 грн. З урахування сплати в сумі 102,10 грн залишок непогашеного зобов`язання становить 8656,23 грн.;

- з військового збору, що виник згідно податкової декларації про майновий стан і доходи № від 09.02.2022 зі строком сплати 21.02.2022 на суму 729,86 грн. з урахування сплати в сумі 0,34 грн залишок непогашеного зобов`язання становить 729,52 грн.

При цьому, в судовому порядку встановлено неправомірність нарахування грошових зобов`язань на підставі податкового повідомлення-рішення №7393/23-00-24-03-01 від 20.12.2022 зі строком сплати 07.02.2023 на суму 61534,21 грн., тому в цій частині податковий борг стягненню не підлягає.

Оскільки, у матеріалах справи відсутні докази сплати у встановлені законодавством строки податкового боргу у сумі 9459,90 грн., суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України понесені ФОП ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору за подачу зустрічного позову слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Первісний позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) податковий борг в сумі 9459 (дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дев`ять) грн. 90 коп.

В задоволенні іншої частини вимог первісного позову відмовити.

Зустрічний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області №7393/23-00-24-03-01 від 20.12.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (18002, м. Черкаси, вул. Хрещатик, 235, ) на користь фізичної особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн. 20 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24 липня 2024 року.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО