Справа № 314/2632/24
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2024-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

22 липня 2024 року Справа № 314/2632/24 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Богатинський Б.В., перевіривши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ),

до Міністерства оборони України (просп. Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03168; )

про визнання права на отримання одноразової грошової допомоги і зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду 16.07.2024 надійшла за підсудністю справа № 314/2632/24 передана ухвалою Вільнянським районним судом Запорізької області від 18.06.2024.

Відповідно до позовної заяви ОСОБА_1 (далі - позивач) до Міністерства оборони України (далі - відповідач), позивач просить суд:

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (паспорт НОМЕР_2 , виданий Приморським РВ УМВС України в Запорізькій області 20.10.2006 року, РНОКПП НОМЕР_1 ), право на отримання одноразової грошової допомоги у розмірі, передбаченому пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члена сім`ї (рідного брата) загиблого військовослужбовця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Банівка Приморського району Запорізької області, РНОКПП НОМЕР_3 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 під час виконання військового обов`язку при захисті Батьківщини.

Зобов`язати Міністерство оборони України призначити та виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у розмірі, передбаченому пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_2 .

Позовну заяву подав представник позивача адвокат Яма Д.М. на підтвердження повноважень наданий ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АР №1162705 від 15.02.2023, виданому на підставі договору про надання послуг адвоката №460-з-2023 від 10.03.2023.

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіряючи обсяг наданих повноважень представнику позивача - адвокату, суд звертає увагу на наступне.

Згідно частини 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини 1 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (частина 4 статті 59 КАС України).

Згідно частини 1 статті 20 Закону України від 05.07.2012 №5076 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076) під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, складати заяви, скарги, клопотання, інші правові документи та подавати їх у встановленому законом порядку.

Згідно із частиною першою статті 26 Закону №5076 адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Так, у матеріалах справи міститься ордер виданий 15.02.2023 на підставі договору від 10.02.2023, тобто ордер виданий на підставі договору укладеного пізніше, ніж відповідний ордер.

У порядку усунення недоліків представнику позивача необхідно усунути такі розбіжності та надати належні документи згідно з частиною 4 статті 59 КАС України на підтвердження повноважень адвоката як представника діяти від імені позивача у Запорізькому окружному адміністративному суді.

Положеннями п. 2 ч.5 ст.160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 169 КАС України, суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Відповідно до ч.6 ст.18 КАС України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

В порушення вищевказаних вимог, у позовній заяві не зазначений поштовий індекс позивача та не вказані відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача, представника позивача та відповідача.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

У відповідності до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з частиною другою статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Таким чином, адміністративний позов спрямований на захист прав, свобод та інтересів особи, які порушив відповідач - суб`єкт владних повноважень, надаючи позивачу можливість вибору способу захисту для ефективного відновлення його порушених прав та інтересів з урахуванням приписів частин першої та другої статті 5 КАС України.

При цьому суд наголошує, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду, яке повинно бути реальним та стосуватися (зачіпати) особисті права або інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлена судом касаційної інстанції, зокрема, в ухвалі Верховного Суду від 09.07.2018 в адміністративній справі № 9901/675/18.

У першій позовній вимозі представник позивача просить визнати за позивачем право на отримання одноразової грошової допомоги у розмірі, передбаченому пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».

Представником позивача у прохальній частині позову звернуті позовні вимоги до відповідача - Міністерства оборони України, про призначення та виплату ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у розмірі, передбаченому пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого військовослужбовця ОСОБА_2 , однак представником позивача не зазначено які рішення, дії чи бездіяльність Міністерства оборони України позивач вважає протиправними та такими, що порушують його права, свободи або законні інтереси, такі позовні вимоги відсутні.

Отже, позовні вимоги викладені представником позивача не узгоджуються між собою та не відповідають положенням статті 5 КАС України.

З огляду на викладене позивачу слід подати виправлену позовну заяву із уточненням змісту позовних вимог у відповідності до ст. 5 КАС України та п. 4 ч.5 ст.160 КАС України, з урахуванням зауважень суду.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представник позивача зазначає, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статтею 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» визначено перелік осіб, які належать до учасників бойових дій, та які визнаються учасниками бойових дій.

Згідно з п. 3 Положення про порядок видачі посвідчень і нагрудних знаків ветеранів війни, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 1994 року №302 (далі - Постанови №302), відповідно до Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» до ветеранів війни належать: учасники бойових дій, особи з інвалідністю внаслідок війни, учасники війни. Учасникам бойових дій (стаття 6 зазначеного Закону) видаються посвідчення з написом "Посвідчення учасника бойових дій".

Додатком №2 до Постанови №302 затверджено зразки посвідчень, що видаються ветеранам війни, зокрема посвідчення учасника бойових дій (Лицьовий бік обкладинки, Внутрішній лівий бік обкладинки, Внутрішній правий бік обкладинки).

Отже, статус учасника бойових дій підтверджується відповідним посвідченням з написом "Посвідчення учасника бойових дій", яке є документом, що підтверджує наявність пільг зі сплати судового збору на підставі до п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що позивачем не надано доказів наявності у нього статусу учасника бойових дій (посвідчення).

Отже, позивачу необхідно надати до суду або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або докази сплати судового збору у цій справі відповідно до заявлених позовних вимог.

Відповідно до ч.1-ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання права на отримання одноразової грошової допомоги і зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів від дня одержання копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду:

- належним чином оформленої виправленої позовної заяви з урахуванням зауважень суду (у примірнику для суду та копії з додатками для відповідачів або докази надсилання відповідачам у випадку подання документів в електронному вигляді) із зазначенням поштового індексу позивача, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача, представника позивача та відповідача та обов`язковим уточненням змісту позовних вимог у відповідності до ст. 5 КАС України та п. 4 ч.5 ст.160 КАС України;

- документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону або докази сплати судового збору у цій справі відповідно до заявлених позовних вимог.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Б.В. Богатинський