Справа № 380/4747/24
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2024-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/4747/24
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

16 липня 2024 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Кухар Н.А.

секретаря судового засідання Малісевич М.В.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника відповідача1 ОСОБА_2

представника відповідача2 не прибув

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Львові заяву позивача про збільшення позовних вимог в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Львівської міської ради, Голови Виконавчого комітету Львівської міської ради - Садового Андрія Івановича про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИВ:

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) з позовом до Виконавчого комітету Львівської міської ради ( ; 79008, м. Львів, пл.. Ринок, 1), Голови Виконавчого комітету Львівської міської ради - Садового Андрія Івановича (79008, м. Львів, пл. Ринок, 1), в якому просить суд:

- встановити контроль за виконанням даного рішення у справі;

- визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 08.12.2023 року № 1373 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету від 31.12.2021 № 1203» Рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 31.12.2021 року №1203 «Про встановлення тарифів на послуги з перевезення пасажирів електричним та автомобільним пасажирським транспортом на маршрутах загального користування у Львівській міській територіальній громаді»;

- стягнути з Виконавчого комітету Львівської міської ради одну гривню завданої моральної шкоди.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Кухар Н.А.

Ухвалою судді від 08 березня 2024 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу час для усунення недоліків позовної заяви, шляхом сплати судового збору.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 20 березня 2024 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2024 року клопотання позивача про витребування доказів задоволено частково - витребувано докази у Виконавчого комітету Львівської міської ради.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року заяву ОСОБА_1 про збільшення розміру позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Львівської міської ради, Голови Виконавчого комітету Львівської міської ради - Садового Андрія Івановича про визнання протиправним та скасування рішення повернуто позивачу.

Позивач подав заяву про збільшення позовних вимог (вх. №48973 від 27.06.2024 року), а саме:

- визнати протиправним та скасувати рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 31.12.2021 року №1203 «Про встановлення тарифів на послуги з перевезення пасажирів електричним та автомобільним пасажирським транспортом на маршрутах загального користування у Львівській міській територіальній громаді».

При вирішенні заяви позивача про збільшення позовних вимог, суд виходить з наступного.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно із частиною 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Зміст статті 160 КАС України передбачає, що в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За змістом статті 160 КАС України предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Отже, збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 КАС України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин.

Позивач розпоряджається своїми правами відносно предмета спору, підстав позову та розміру позовних вимог на власний розсуд, але це право обмежене певними стадійними вимогами.

Отже, наведені норми процесуального закону обмежують право позивача змінювати одночасно предмет та підстави позову.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічна правова позиція викладена в низці постанов Верховного Суду, зокрема від 30.11.2018 у справі №806/1723/17, від 10.12.2019 у справі №923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі № 925/186/19, від 09.07.2020 у справі № 922/404/19.

Згідно приписів частини першої ст. 47 КАС України, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У свою чергу, предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Зміна предмету адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Ними будуть: юридичні факти матеріально-правового характеру, що визначаються нормами матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, їх виникнення, зміну, припинення; доказові факти, тобто ті, що тісно пов`язані з фактами матеріально-правового характеру і на підставі яких можна зробити висновок про їх наявність чи відсутність.

Зміна підстави адміністративного позову можлива у такі способи: 1) заміна одних фактичних чи правових підстав позову іншими; 2) доповнення фактичних чи правових підстав новими; 3) вилучення деяких із зазначених фактичних чи правових підстав.

Визначаючи підстави позову, як елемент його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Процесуальний кодекс передбачає право позивача змінити або предмет позову, або підстави позову, однак одночасна зміна предмету позову та підстав позову законом заборонена.

При одночасній зміні предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю вже новий позов. Саме у зв`язку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

У свою чергу, Верховний Суд у рішенні від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, висловив позицію, згідно якої під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Верховний Суд також зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 року у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 року у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 року у справі № 925/186/19.

У контексті викладеного, суд зазначає, що зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 22.01.2020 у справі №826/19197/16, від 31.07.2020 у справі №826/11947/18.

З матеріалів справи судом встановлено, що предметом заявленого позивачем первісного позову було рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 08.12.2023 року № 1373 «Про внесення змін до рішення виконавчого комітету від 31.12.2021 № 1203» Рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 31.12.2021 року №1203 «Про встановлення тарифів на послуги з перевезення пасажирів електричним та автомобільним пасажирським транспортом на маршрутах загального користування у Львівській міській територіальній громаді».

Звертаючись із заявою про збільшення позовних вимог позивач заявив додаткові позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення Виконавчого комітету Львівської міської ради від 31.12.2021 року №1203 «Про встановлення тарифів на послуги з перевезення пасажирів електричним та автомобільним пасажирським транспортом на маршрутах загального користування у Львівській міській територіальній громаді».

Тобто, при зверненні з заявою про збільшення розміру позовних вимог фактично позивач заявив додаткові позовні вимоги, при розгляді яких підлягало б з`ясуванню питання щодо встановлення тарифів на послуги з перевезення пасажирів електричним та автомобільним пасажирським транспортом на маршрутах загального користування у Львівській міській територіальній громаді

Слід вказати, що обґрунтування заявленої первісної позовної вимоги відрізняється від обґрунтування тих позовних вимог, які заявляються позивачем у поданій ним заяві про збільшення позовних вимог. Спірні правовідносини утворилися за різні періоди та регулюються різними нормами нормативно-правових актів. Спільний розгляд заявлених позивачем первісних та додаткових позовних вимог жодним чином не сприяє досягненню процесуальної економії, ефективнішому використанню процесуальних засобів, адже первісні та додатково заявлені позовні вимоги не випливають одна з одної та додатково заявлені позовні вимоги не стосуються тих самих обставин, на яких ґрунтується первісний позов.

Більш того, суд зазначає, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Суд відмічає, що заява позивача про збільшення розміру позовних вимог фактично містить нові позовні вимоги, що характеризуються самостійним предметом спору та правовими підставами для звернення до суду.

Викладене вказує, що позивачем фактично подано до суду не заяву про збільшення розміру позовних вимог, а заяву про одночасну зміну предмета та підстави позову у спосіб доповнення позовних вимог, фактичних та правових підстав новими, що адміністративно-процесуальним законом не допускається.

Аналогічна позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15 (провадження № 12-15гс19) про те, що позивач має право змінити лише предмет або підстави позову. У цій постанові суд дійшов висновку, що не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Суд зазначає, що під вимогою слід розуміти матеріально - правову вимогу позову, яка складає його предмет. Підставою позову є фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку. Отже, об`єднані вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких ґрунтується позов в цілому.

Отже, позивачем заявлено позовні вимоги, які мають наслідком дослідження інших обставин, що не є предметом розгляду у даній справі. Таким чином, подана позивачем заява про збільшення розміру позовних вимог не є збільшенням розміру позовних вимог, а фактично є заявою про одночасну зміну як предмета так і підстав позову, що виразилось у заявленні нових позовних вимог, які обґрунтовуються іншими підставами, наведеними у поданій заяві, що не передбачено чинним процесуальним законодавством.

Первісні та додатково заявлені позивачем позовні вимоги між собою не пов`язані, містять різні підстави їх пред`явлення, різні обґрунтування наявності підстав для їх задоволення, а тому підлягають окремому дослідженню.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22 січня 2020 року у справі № 826/19197/16, в якій Верховний Суд підкреслив, що зміна предмета позову або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, суд повертає заяву позивача про збільшення позовних вимог (вх. №48973 від 27.06.2024 року).

Водночас, суд роз`яснює, що в даному випадку позивач не позбавлений права звернутися до суду з новим окремим позовом у загальному порядку.

Керуючись статтями 169, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог (вх. №48973 від 27.06.2024 року) у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Львівської міської ради, Голови Виконавчого комітету Львівської міської ради - Садового Андрія Івановича про визнання протиправним та скасування рішення - повернути позивачу без розгляду.

Роз`яснити право позивача на звернення до суду з зазначеними у заяві позовними вимогами в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 22.07.2024 року.

Суддя Кухар Н.А.