Справа № 620/17664/23
Суддя: Уханенко С.А.
Дата ухвалення: 2024-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 липня 2024 року

м. Київ

справа № 620/17664/23

адміністративне провадження № К/990/26768/24

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Уханенка С.А. перевірив касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал", в інтересах якого діє адвокат Лутай Наталія Миколаївна, на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал" до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису,

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал" звернулось до суду з позовом до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці №Ц/ЧН/26105/153/П/ОП від 23 жовтня 2023 року.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року, ухваленим в порядку загального позовного провадження, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці №Ц/ЧН/26105/153/П/ОП від 23 жовтня 2023 року. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал" судовий збір в розмірі 2684,00 грн та витрати на правничу допомогу в розмірі 18000,00 грн.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2024 року рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2024 року скасовано та прийнято нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал" до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису відмовлено.

Не погоджуючись із цим судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал", в інтересах якого діє адвокат Лутай Наталія Миколаївна, звернулася з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Ухвалами Верховного Суду від 12 червня 2024 року та від 08 липня 2024 року касаційні скарги повернуто особі, яка їх подала.

10 липня 2024 року за допомогою підсистеми «Електронний суд» представник позивача утретє надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у цій справі.

Предметом спору у цій справі є правомірність припису про усунення виявлених порушень законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці від 23 жовтня 2023 року №Ц/ЧН/26105/153/П/ОП.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що перелік підстав для касаційного оскарження судових рішень є вичерпним. Тому касаційна скарга повинна бути обґрунтована виключно такими доводами, які необхідно вказати у формі, визначеній пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України.

Вимоги до форми та змісту касаційної скарги встановлено статтею 330 КАС України, відповідно до пункту 4 частини другої якої у касаційній скарзі зазначаються підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Оскаржуючи рішення суду апеляційної інстанції у цій справі, представник позивача посилається на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України та зазначає, що: «відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права, а саме частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у подібних правовідносинах, зокрема, коли позаплановий захід державного нагляду контролю було розпочато та проведено на підставі настання нещасного випадку, який стався з виконавцем робіт за цивільно-правовим договором, дія якого припинилася до моменту настання нещасного випадку».

Вирішуючи питання відкриття касаційного оскарження з вказаної підстави, Суд виходить з наступного.

Так, за приписами частини четвертої статті 328 КАС України оскарження судових рішень з підстав, передбачених пунктом 3 цієї норми КАС України вимагає не лише констатації факту відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, а й визначення норми (норм) права, що потребує висновку, підстав необхідності такого висновку у подібних правовідносинах (усунення колізій норм права, визначення пріоритету однієї норми над іншою, тлумачення норми, т.і.), а також зазначення, у чому, на думку заявника, полягає неправильне застосування норми права, щодо якої необхідний висновок Верховного Суду та який вплив такий висновок буде мати для вирішення спору по суті.

Проаналізувавши доводи заявника, Суд доходить висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження за пунктом 3 частини четвертої статті 328 КАС України, оскільки представник позивача лише послалася на відсутність такого висновку, проте указавши про статтю 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», не навела у касаційній скарзі належної аргументації як саме такий висновок щодо указаної норми може вплинути на вирішення подібних спорів у інших справах, виходячи з обставин, установлених судами у цій справі, що мають індивідуальні ознаки, характерні виключно для цих спірних правовідносин.

Отже, враховуючи викладене, Верховний Суд відхиляє посилання скаржника на пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

Разом з цим представник позивача посилається на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку з пунктом 4 частини другої статті 353 КАС України.

Так, підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.

Як зазначає скаржник, показання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , надані слідчому та зафіксовані у протоколах допиту, є неналежними доказами, оскільки ці показання можуть вважатися належними доказами в адміністративному судочинстві лише після постановлення вироку в межах такого кримінального провадження, водночас у нашому спірному випадку вирок суду у кримінальному провадженні № 0003830 від 07 жовтня 2023 року відсутній.

Також скаржник вказав, що лист КНП «Чернігівська міська лікарня №3» від 25 жовтня 2023 року №01-28/1038 (далі - лист) є недопустимим доказом у розумінні статті 74 КАС України, оскільки встановлено факт виконання ОСОБА_4 будівельних робіт на підставі цього листа, а не акту №2 приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2023 року форми КБ-2в від 03 жовтня 2023 року.

З огляду на викладені доводи, Верховний Суд звертає увагу скаржника, що судом касаційної інстанції в ухвалі від 12 червня 2024 року, якою первісну касаційну скаргу повернуто заявникові, було надано відповідь на цей аргумент як неприйнятний для допуску касаційної скарги до провадження.

Так, в ухвалі Верховного Суду від 12 червня 2024 року наголошено, що частиною першою статті 74 КАС України установлено пряму заборону при розгляді та вирішенні адміністративної справи для суду брати до уваги докази з порушенням законної процедури їх одержання (нелегітимні докази, включаючи сфальсифіковані) як під час розгляду клопотання про долучення доказу до справи, так і в межах судового розгляду.

Суд зауважив, що у разі, якщо скаржник вважає, що судами порушено норми процесуального права щодо встановлення обставин, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів, у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено доказ, який скаржник вважає недопустимим, обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому, на думку скаржника, останні є недопустимими, тобто такими, що одержані з порушенням законної процедури.

Підсумовуючи Суд зазначив, що надання неправильної, на думку скаржника, оцінки наявним у матеріалах справах доказам не є тотожним встановленню судом обставин на підставі недопустимого доказу.

Проте як видно з утретє поданої касаційної скарги, представником позивача не наведенно порушення порядку подання зазначених ним доказів та не наведено обставин, які за законом мають підтверджуватися певними доказами, проте підтверджено іншими засобами доказування.

Отже, враховуючи викладене, Верховний Суд відхиляє посилання скаржника на пункт 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку з пунктом 4 частини другої статті 353 КАС України.

Інші аргументи касаційної скарги зводяться до часткового опису обставин справи, цитування норм законодавства, з посиланням на обставини справи, що свідчать про переоцінку доказів у справі, що виключає можливість перегляду судового рішення з цих підстав судом касаційної інстанції, повноваження якого визначені статтею 341 КАС України.

Суд указує, що за приписами частини другої статті 341 КАС України оцінка доказів, установлення обставин, що не були встановлені або відхилені судом та вирішення питання щодо переваги одних доказів над іншими, не є повноваженнями суду касаційної інстанції, а представник позивача обґрунтовує свої доводи саме посиланням на обставини справи, що мають оціночний характер у сукупності з іншими обставинами, що не є підставою для відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

Відтак, скаржником не викладені передбачені статтею 328 КАС України підстави, за яких оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції може бути переглянуте судом касаційної інстанції на підставі пункту 3 частини четвертої статті 328 КАС України та пункту 4 частини четвертої статті 328 КАС України у взаємозв`язку з пунктом 4 частини другої статті 353 КАС України, тому касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала, на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Керуючись статтею 248, пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал", в інтересах якого діє адвокат Лутай Наталія Миколаївна, на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Інекс Реал" до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування припису - повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали направити заявнику та іншим учасникам справи за допомогою підсистеми ЄСІТС "Електронний кабінет" (у разі його відсутності - засобами поштового зв`язку), а касаційну скаргу та додані до неї матеріали - у спосіб їхнього надсилання до суду адресатом.

3. Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяС.А. Уханенко