Справа № 340/9161/21
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2024-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/9161/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглядаючи заяву ОСОБА_1 про відвід судді по адміністративній справі, що переглядається за нововиявленими обставинами за його позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, моральної та матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі позивач) звертався до суду з позовною заявою (в останній редакції а.с.69-74), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ ІНФОРМАЦІЯ_3 № 5-дс від 12 липня 2021 року про звільнення ОСОБА_1 ;

- ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) поновити ОСОБА_1 на посаду головного спеціаліста мобілізаційного відділення ІНФОРМАЦІЯ_3 , яке переформовано у відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_5 ;

- стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 13 липня 2021 року до дня поновлення на роботі;

- відповідно до положень Конституції України, зокрема статті 56, за порушення прав у трудових відносинах, що призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків та додаткових зусиль для організації життя, стягнути з ІНФОРМАЦІЯ_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) моральну шкоду в розмірі 100000 гривень та матеріальну шкоду в розмірі 20000 гривень;

- відповідно до положень Конституції України, статті 56, зокрема абзац 1,4,5,6 статті 43, і ІНФОРМАЦІЯ_3 (далі ІНФОРМАЦІЯ_3 ), відповідальні особи державної установи майор ОСОБА_2 та підполковник ОСОБА_3 , стягнути моральну шкоду в розмірі 100000 гривень.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05.07.2022 року, залишеного без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.02.2023 року, відмовлено у задоволені адміністративного позову ОСОБА_1 .

Суддя ухвалою від 09.07.2024 року відкрила провадження за нововиявленими обставинами в адміністративній справі №340/9161/21, розгляд справи призначено у порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи, а судове засідання на 29 липня 2024 року о 10 год 00 хв.

19.07.2024 року канцелярією суду зареєстровано заяву позивача про відвід судді Казанчук Г.П. та мотивована наявністю обставин, які викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді.

Розглянувши дану заяву, суд зазначає наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтею 36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Частиною 4 статті 36 КАС України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно з частиною 3 статті 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно частини 3 статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до абзацу 1 частини 4 статті 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Зміст заяви ОСОБА_1 про відвід судді не свідчить про наявність підстав, передбачених статтею 36 КАС України для відводу судді, оскільки будь-яких доказів упередженості чи необ`єктивності судді для цілей відводу заявником не надано, відтак заявлений ним відвід є необґрунтованим.

При цьому, відповідно до частини 5 статті 37 КАС України суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суд звертає увагу заявника, що рішення суду від 05.07.2022 року по справі №340/9161/21 залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 15.02.2023 року.

Отже, відсутні підстави для відводу судді передбачені й статтею 37 КАС України, на чому наполягає заявник.

Також, безпідставними є доводи заявника про помилковість обрання суддею порядку розгляду даної справи, у порядку спрощеного позовного провадження, з огляду на наявність двох відповідачів. Так, заявник вважає, що розгляд справи мав відбутись за правилами загального позовного провадження. Вказане, як на думку ОСОБА_1 , унеможливило реалізації його права на касаційне оскарження.

Відповідно до частини 4 статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Вказана норма містить вичерпний перелік категорій справ, які розглядаються у порядку загального позовного провадження.

Наведена норма Кодексу не містить обов`язку суду проводити розгляд справи, за наявності двох відповідачів, за правилами загального позовного провадження.

Згідно інформації з Діловодства спеціалізованого суду ухвалами судді Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 30.03.2023, від 20.04.2023, від 23.05.2023, від 26.06.2023, від 12.07.2023 відмовлено ОСОБА_1 у відкритті касаційного провадження за його касаційними скаргами.

Правові підстави на касаційне оскарження регламентовані главою 2 параграфу 1 КАС України, отже касаційні фільтри встановленні не суддею Казанчук Г.П. , а законодавством.

Суд також звертає увагу заявника, що перевірка доводів про наявність переважного права на залишення на роботі та інших доводів позову були проведені судом під час розгляду справи по суті, що відображено у судовому рішенні. Водночас незгода з висновком суду не є підставою для відводу судді.

Слід зазначити, що наявні описки в судовому рішенні також не свідчать про упередженість чи зацікавленість судді Казанчук Г.П.

Законодавець при впровадженні механізму перегляду справи за нововиявленими обставинами встановив принцип незмінності складу суду.

Отже, визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Отже, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10.05.2018 в адміністративній справі №800/592/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 73903174).

Заява не містить посилання на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають участь судді у розгляді цієї справи відповідно до статей 36, 37 КАС України.

З огляду на вказане, суд вважає, що зазначені відповідачем обставини в обґрунтування заяви про відвід не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами, та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо неупередженості та об`єктивності судді Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П. у вирішенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, у зв`язку з чим заява ОСОБА_1 про відвід судді є необґрунтованою.

Враховуючи необґрунтованість заявленого відводу судді-доповідачу, питання про відвід судді відповідно до частини четвертої статті 40 КАС України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому статтею 31 КАС України.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Казанчук Ганни Петрівни у справі щодо перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами за його позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 про скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, моральної та матеріальної шкоди.

Матеріали адміністративної справи №340/9141/21 передати до відділу організаційного забезпечення та контролю Кіровоградського окружного адміністративного суду для визначення судді у порядку, встановленому частиною 1 статті 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК