Справа № 240/12132/24
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2024-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

22 липня 2024 року м. Житомир справа № 240/12132/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського районного суду міста Житомира Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Богунського районного суд м. Житомира від 23.01.2024 №11-АК "Про встановлення надбавки за вислугу років на державній службі" у частинні що стосується встановлення ОСОБА_1 надбавки за вислугу років на державній службі у розмірі 30% посадового окладу;

- зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації в Житомирській області здійснити перерахунок та виплату з 01.01.2024 надбавки за вислугу років на державній службі ОСОБА_1 відповідно до статті 52 Закону України «Про державну службу», а саме на рівні 3 відсотків посадового окладу державного службовця за кожний календарний рік стажу державної служби, але не більше 50 відсотків посадового окладу.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 02.07.2024 вказану позовну заяву залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позивачу необхідно надати до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладення прохальної части у відповідності до вимог вказаних в ухвалі.

12.07.2024 від позивача надійшла заява про усунення недоліків, в якій позивачка зазначила, що наказом керівника апарату Богунського районного суду м. Житомира від 23.01.2024 за №11-АК їй встановлено надбавку за вислугу років на державній службі у розмірі 30% посадового окладу, але на той момент вона не розуміла про порушення своїх прав, оскільки починаючи з 01.01.2024, порівняно із груднем 2023, збільшився посадовий оклад з розміру 6760,00 грн. на 11362,00 грн. У період з 22.01.2024 по 26.01.2024 та з 01.04.2024 по 05.04.2024 позивачка перебувала на лікарняному. Тому, заробітну плату за січень та лютий, квітень 2024 в повному обсязі за вказані місяці не отримувала. Різницю в оплаті праці позивачка зрозуміла отримавши заробітну плату 03.04.2024 за відпрацьований у повному обсязі березень 2023. Тоді і стало відомо про порушення її прав. Також зазначає, що протягом січня - квітня 2024 року постійно був борг по заробітній платі, виплату заробітної плати протягом цього періоду вона отримувала постійно із запізненням, з виплатою двох сум, тому не могла зрозуміти про різницю в оплаті праці, пов`язану із зменшенням розміру надбавки за вислугу років на державній службі.

Дослідивши матеріали позовної заяви та доводи заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, суд дійшов наступних висновків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою цієї статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивачка оскаржує наказ Богунського районного суд м. Житомира від 23.01.2024 №11-АК "Про встановлення надбавки за вислугу років на державній службі" у частинні що стосується встановлення ОСОБА_1 надбавки за вислугу років на державній службі у розмірі 30% посадового окладу та, як наслідок, зобов`язати Територіальне управління Державної судової адміністрації в Житомирській області здійснити перерахунок та виплату з 01.01.2024 надбавки за вислугу років на державній службі відповідно до статті 52 Закону України «Про державну службу».

Водночас, з позовом до суду позивачка звернулась 26.06.2024, про що свідчить штамп вхідної кореспонденції Житомирського окружного адміністративного суду, тобто з пропуском місячного строку.

Пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України передбачено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Оскільки спірні правовідносини стосуються оскарження наказу в частині встановленого з 01.01.2024 розміру надбавки за вислугу років на державній службі на рівні 3% посадового окладу під час проходження ним публічної служби, положення статті 233 Кодексу законів про працю України не підлягають застосуванню при оцінці судом обставин щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Так, позивачою заявлені позовні вимоги, які пов`язані з проходженням публічної служби у Богунському районному суді м.Житомира, а тому суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Цей строк є спеціальним у спірних правовідносинах та починає обчислюватися з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Також позивачка посилається на те, що перебувала на лікарняному з 22.01.2024 по 26.01.2024 та з 01.04.2024 по 05.04.2024, підтвердженням чого є листок непрацездатності.

Разом з тим, суд зазначає, що перебування на лікарняному у вказаний період не спростовує факту пропуску строку на звернення з вказаним позовом, оскільки позивач не наводить поважних причин такого пропуску починаючи з 27.01.2024.

Також позивачка не обґрунтувала належним чином причин неможливості звернення до суду з позовом у період до початку перебування на лікарняному.

Невизначеність та невпевненість у майбутньому, переживання та періодичні візити до лікаря не є поважними причинами пропуску строку на звернення до суду з позовом.

Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що обставини, якими позивач обґрунтовує поважність пропуску строку звернення до суду за захистом своїх прав є неповажними.

Докази існування об`єктивних причин, які перешкодили йому своєчасно звернутись до суду з цими позовними вимогами позивач не надав.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Вказані позивачем у заяві про поновлення строку доводи суд вважає безпідставним та нічим не обґрунтованими.

Нереалізація свого права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Крім того, Верховний Суд у своїх рішеннях, зокрема від 08.08.2019 у справі №127/13736/16-а, адміністративне провадження №К/9901/42788/18 зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами."

Доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено. Відтак, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з даним позовом неповажними.

Відповідно до вимог частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, оскільки наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини пропуску строку звернення до суду визнані неповажними, інших підстав для поновлення строку судом не встановлено, тому позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані у заяві позивача від 12.07.2024.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського районного суду міста Житомира Територіального управління Державної судової адміністрації України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Г. Попова