Справа № 160/19686/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2024-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого - судді Кучми К.С.
при секретарі судового засідання Казаковій Л.А.
представника позивача Ткач Т.М.
представника відповідача-1 Романовича Ю.С.
представника відповідача-2 Ясніцької Т.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі в режимі відеоконференції адміністративну справу за правилами загального позовного провадження за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "КСГ "ДНІПРО" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "САЛАГАР" про визнання протиправною бездіяльності, скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,
У жовтні 2021 року позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом в якому, з урахуванням уточнень, просив:
1. визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо розгляду заяви ТОВ КСГ ДНІПРО від 12.10.2021 та зобов`язати вчинити певні дії - розглянути заяву товариства від 12.10.2021;
5. зобов`язати ДПС України відновити/збільшити в системі електронного адміністрування податку на додану вартість показника на суму, на яку ТОВ КСГ ДНІПРО має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (реєстраційний ліміт) у розмірі 6419308,30 грн. та відобразити відповідне відновлення/збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (СЕА ПДВ).
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на те, що протягом вересня 2018 року квітня 2020 року внаслідок незаконних дій головного бухгалтера ТОВ КСГ ДНІПРО ОСОБА_1 , нею здійснено реєстрацію податкових накладних на загальну суму 38 515 849,93 грн. (в т.ч. ПДВ в сумі 6 419 308,30 грн.) на адресу ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва ТОВ САЛАГАР). Проте, фактично господарські операції з цим контрагентом не здійснювалися, будь-які документи не оформлювалися. Зазначені обставини призвели до безпідставного збільшення податкового зобов`язання з ПДВ на загальну суму 6 419 308,30 грн., у зв`язку із чим, на думку позивача, існують всі підстави для визнання його права на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з ПДВ в зазначеній сумі. ТОВ КСГ ДНІПРО звернулося до ГУ ДПС у Дніпропетровській області із заявою про скасування реєстрації зазначених податкових накладних в ЄРПН, але відповідач-1 зазначену заяву не розглянув, відповіді не надав, що свідчить про бездіяльність податкового органу щодо розгляду заяви від 12.10.2021 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.11.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів ТОВ "САЛАГАР".
30.11.2021 року до суду від відповідача-2 надійшов відзив на позов, відповідно до якого ДПС України також просить відмовити в задоволенні позову повністю. В обґрунтування правової позиції зазначає, що податкові накладні відправлені на реєстрацію в ЄРПН ТОВ КСГ Дніпро на контрагента-покупця ТОВ САЛАГАР за звітний (податковий) період вересень 2018 року квітень 2020 року мають статус Зареєстровано, внаслідок чого відсутні законодавчі підстави для їх скасування/виключення з ЄРПН та відповідно надання права платнику на зменшення податкових зобов`язань в податковій звітності з ПДВ.
Протокольними ухвалами суду від 05.04.2022 року відмовлено відповідачам у задоволенні клопотань про залишення позовної заяви без розгляду по цій справі та про зупинення провадженні у справі, про що, в тому числі, підтвердив представник відповідача-1 під час нового розгляду справи.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 17 травня 2022 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16 листопада 2022 року, позов ТОВ КСГ ДНІПРО задовольнив частково, скасував реєстрацію податкових накладних в ЄРПН, зобов`язав ДПС України внести до ЄРПН відомості про скасування реєстрації податкових накладних, визнав право ТОВ КСГ ДНІПРО на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з податку на додану вартість в загальній сумі 6 419 308,30 грн., зобов`язав ДПС України відновити/збільшити в СЕА ПДВ показник суми, на яку ТОВ КСГ ДНІПРО має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН (реєстраційний ліміт), у розмірі 6 419 308,30 грн. та відобразити відповідне відновлення/збільшення у СЕА ПДВ. У задоволенні позову в іншій частині відмовив. На користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ДПС України та ГУ ДПС у Дніпропетровській області стягнув судові витрати зі сплати судового збору по 4 540 грн. з кожного відповідача.
Постановою Верховного Суду від 01.02.2024 року касаційну скаргу Державної податкової служби України задоволено частково, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.11.2022 року в частині задоволених позовних вимог скасовано. Справу в цій частині направлено на новий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду. В іншій частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2022 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.11.2022 року залишено без змін.
20.02.2023 року вищезазначена справа надійшла на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого - суддю Кучму К.С.
До суду 25.03.2024 року від відповідача-2 надійшли додаткові поясненні у справі, в яких зазначено, що у спірних правовідносинах ДПС України діяло виключно в межах діючого законодавства, відповідно до реєстрації податкових накладних, відтак з боку ДПС України відсутня протиправність дій щодо прийняття на реєстрацію в ЄРПН податкових накладних ТОВ «КСГ «Дніпро». Скасування реєстрації такої накладної № 44 від 03.04.2020 р., в умовах, коли є зареєстрований до неї розрахунок коригування, не є належним способом захисту прав позивача, чим виключає підстави у задоволенні позову у частині її скасування. Виключно обвинувальний вирок, а не висновок суду у даній справі, в аспекті ст.62 Конституції України лише може свідчити про наявність шахрайський або будь-яких незаконних дій службових осіб позивача щодо незаконного формування податкових зобов`язань з ПДВ по господарських операціях з ТОВ «Салагар» та вчинення дій з реєстрації спірних податкових накладних в ЄРПН. По зареєстрованими в ЄРПН податкових накладних, що зазначені у позові, самостійно задекларовано ТОВ «КСГ «Дніпро» (податкові зобов`язання) та ТОВ «Салагар» (податковий кредит) сум ПДВ у складі податкової звітності, що вказує на усвідомлення її реальності у податковому обліку. Доказів визнання фіктивними, нікчемними господарські операції позивача з ТОВ «Салагар» матеріали справи не містять.
Щодо позовної вимоги про визнання права на зменшення суми податкового зобов`язання з ПДВ відповідач-2 зазначив, що позивач не вказує ефективність судового захисту та протиправності поведінки ДПС України порушеного права, оскільки така вимога фактично є коригуванням податкового обліку платника у порядку ст.192 ПК України, а не за рішенням суду. Щодо збільшення показника податку в СЕА ПДВ як неналежного способу захисту прав в адміністративному судочинстві вказав, що визначений позивачем спосіб захисту права знаходяться поза межами правового поля та компетенції ДПС України, оскільки залежить від платника податку (покупця ТОВ «Салагар»), зокрема від того, наскільки ним чітко і в повній мірі буде дотримано вимоги Порядку № 1246.
26.03.2024 року до суду від відповідача-1 надійшли письмові поясненні по справі, в яких зазначено, що в основу як податкового, так і бухгалтерського обліку, який є підставою для складення податкової звітності, має покладатися не факт реєстрації податкової накладної, а реальне вчинення господарської операції. Податкові зобов`язання виникають не за фактом реєстрації податкової накладної, а за фактом здійснення господарської операції. У зв`язку з чим, якщо у податковому обліку платника податків його посадові особи відобразили нереальні господарські операції, це в першу чергу є підставою для коригування даних саме податкового обліку та відповідних податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством спосіб, а не скасування реєстрації податкових накладних. В обраному позивачем способу захисту порушеного права у вигляді визнання за ним права на зменшення податкових зобов`язань не наведено будь-яких мотивів, які дозволяють суду адміністративної юрисдикції шляхом ухвалення судового рішення втручатися в податковий облік позивача у спосіб, направлений на коригування задекларованих ним податкових зобов`язань. Крім того, не зазначено і яке саме право позивача буде відновлено у такий спосіб, якою саме протиправною поведінкою відповідачів це право порушено. Долучені до позову розрахунки коригування в ЄРПН не зареєстровано, що вказує на те, що позивачем жодним чином не використано законодавча можливість на повернення коштів за операціями, за якими виписувались спірні податкові накладні, за рахунок покупця (отримувача) - ТОВ «Салагар» або з посадової особи, дії якої як стверджує позивач призвели до таких змін у майновому стані ТОВ «КСГ «Дніпро» навіть у рамках порушеного кримінального провадження. У зв`язку з цим, у відносинах, де ДПС України не є учасником корпоративних правовідносин, всупереч нормам податкового законодавства, принципам оподаткування та господарської діяльності повернення показника податку в СЕА ПДВ позивачу це по суті пряме втручання у підприємницьку діяльність ТОВ «Салагар». У зв`язку з цим, обов`язок ДПС України у спірних правовідносинах знаходяться поза межами його компетенції, оскільки залежить від платника податку (покупця - ТОВ «Салагар»), зокрема від того, наскільки ним чітко і в повній мірі буде дотримано вимоги Порядку №1246, що й підтверджується науково-правовим висновком Національної академії правових наук Київського регіонального центру від 28.09.2020 р. №93.
До суду 10.04.2024 року від позивача надійшли додаткові письмові пояснення, в яких зазначено, що протягом всього часу розгляду справи, з жовтня 2021 року до цього часу ані відповідачами, ані третьою особою не доведено наявність підстав для реєстрації ТОВ «КСГ «Дніпро» податкових накладних на ТОВ «САЛАГАР» (колишня назва «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП» (ЄДР 40356501) тобто, не підтверджена реальність господарських операцій між позивачем та ТОВ «САЛАГАР», адже відсутні будьякі первинні документи, відсутній реальний рух товарів, робіт, послуг, відсутні будь-які розрахунки за товари/роботи/послуги. Відповідачами не було виконано жодного зі своїх обов`язків у зв`язку з безпідставною реєстрацією посадовою особою (колишнім головним бухгалтером) ТОВ «КСГ «ДНІПРО» податкових накладних на ТОВ «САЛАГАР» (колишня назва - «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП») за відсутніми господарськими операціями і безпідставним отриманням щонайменше цим підприємством (а, можливо, ще якимись суб`єктами господарської діяльності) податкових вигод, та намаганням ТОВ КСГ «ДНІПРО» привести у відповідність до реального стану свій податковий облік, податкову звітність, та відновити свої права на втрачений податковий кредит. Часткова реєстрація ТОВ «САЛАГАР» (колишня назва «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП») розрахунків коригування доводить як сам факт подання позивачем розрахунків коригування, так і безпідставність реєстрації податкових накладних. Згідно із п.192.1 ПК розрахунки коригування, які підготовлені ТОВ «КСГ «ДНІПРО», повинні бути зареєстровані в ЕРПН саме ТОВ «САЛАГАР» (колишня назва «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП») і ніким іншим, і лише після цього видається електронна квитанція, яку іншим способом отримати неможливо, в зв`язку з чим надати квитанції про подання на реєстрацію розрахунків коригування до податкових накладних по тим розрахункам коригування, які не зареєстровані ТОВ «САЛАГАР» (колишня назва «ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП») - ТОВ «КСГ «ДНІПРО» позбавлене можливості.
Протокольною ухвалою суду від 29.05.2024 року відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про витребування доказів по цій справі.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд позов задовольнити, з викладених у ньому підстав.
Представники відповідачів під час судового засідання пред`явлені позовні вимоги не визнали, просили суд у задоволенні позову відмовити повністю.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача в судове засідання свого представника жодного разу не направила, про день та час його проведення повідомлялася належним чином та не скористалася своїм правом до теперішнього часу надати до суду пояснення щодо даної позовної заяви.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Видами діяльності позивача є за Кодами КВЕД: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (основний); 01.19 Вирощування інших однорічних і дворічних культур; 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; 01.62 Допоміжна діяльність у тваринництві; 01.63 Після урожайна діяльність; 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів; 10.61 Виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості; 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами.
Суми податкових зобов`язань за наведеними податковими накладними ТОВ КСГ ДНІПРО включило до декларацій з ПДВ у відповідних звітних періодах.
Позивач зазначає, що не мав господарських операцій з ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва - ТОВ САЛАГАР), первинні документи із зазначеним контрагентом не складалися та не підписувалися.
Згідно із наказом ТОВ КСГ ДНІПРО від 12.05.2020 року № 7-ОС/12.05 про призначення службового розслідування, призначено службову перевірку щодо дотримання норм діючого законодавства під час ведення бухгалтерського та податкового обліку ТОВ КСГ ДНІПРО головним бухгалтером товариства Омельченко Л.Л., повноти відображення операцій та наявності первинних бухгалтерських документів, з інших питань, що віднесені до її компетенції та службових обов`язків, для проведення перевірки податкової звітності та бухгалтерського обліку на підставі договору від 13 травня 2020 року № 05/0520 АО залучено фахівців ТОВ Податковий консалтинг Бонус.
За результатами проведеної перевірки ТОВ Податковий консалтинг Бонус склало звіт про виконання узгоджених процедур за договором №05/0520 АО; перевірений період з 01 січня 2017 року по 30 квітня 2020 року, у зв`язку з наявністю виявлених у процесі перевірки невідповідностей між задекларованими податковими зобов`язаннями і бухгалтерським обліком встановлені порушення:
- завищення суми податкових зобов`язань на суму 76 145 325,00 грн. за непідтвердженими господарськими операціями, що призвело до втрати ПДВ, який далі міг би використовуватися підприємством у частині погашення податкових зобов`язань;
- заниження податкових зобов`язань на суму 9 475 920,00 грн. у частині неповного декларування ПДВ у відповідних звітних періодах, що призвело до зменшення об`єкта оподаткування;
- завищення податкового кредиту на суму 9 576 310,60 грн. за неіснуючими господарськими операціями без підтвердження первинних документів, що призвело до зменшення об`єкта оподаткування; та надано рекомендації привести бухгалтерський і податковий облік у відповідність до норм законодавства.
Відповідно до висновків службового розслідування фактів порушення службових обов`язків головним бухгалтером ТОВ КСГ ДНІПРО ОСОБА_1 від 01 червня 2020 року, зазначеною перевіркою встановлено порушення ОСОБА_1 пункту 185.1 статті 185, статті 186, пункту 187.1 статті 187, пункту 192.1 статті 192, пунктів 198.1, 198.3, 198.6 статті 198 ПК України, норм Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність від 16.07.1999 року № 996-XIV (далі Закон № 996-XIV), які були визнані останньою в повному обсязі та вказано про їх вчинення з корисливих мотивів, матеріали службового розслідування направлені до правоохоронних органів з метою надання правової оцінки діям ОСОБА_1 .
У зв`язку із проведеним службовим розслідуванням керівник ТОВ КСГ ДНІПРО дізнався, що головний бухгалтер ОСОБА_1 здійснила реєстрацію податкових накладних за результатом господарських операцій з ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва - ТОВ САЛАГАР), які фактично не здійснювалися та не підтверджені первинними документами, що призвело зокрема до завищення податкових зобов`язань ТОВ КСГ ДНІПРО з ПДВ на суму 6 419 308,30 грн.
Позивач 12.10.2021 року надіслав заяву до ГУ ДПС у Дніпропетровській області із доданими до неї документами, в якій просив скасувати реєстрацію вищезазначених податкових накладних або зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування, що складені ТОВ КСГ ДНІПРО, визнати право ТОВ КСГ ДНІПРО на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з ПДВ в сумі 6 419 308,30 грн., але відповіді на цю заяву від ГУ ДПС у Дніпропетровській області товариство не отримало.
Аналізуючи виникли між сторонами правовідносини, суд доходить наступного.
Згідно із п.201.1 ст.201 ПК України (в редакції на дату виникнення спірних правовідносин) платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість передбачено ст.201-1 ПК України.
Відповідно до п.200-1.1 ст.200-1 ПК України система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН; інші показники, які згідно з вимогами п.34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу.
У п.200-1.3 ст.200-1 ПК України визначена формула, за якою обчислюється сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.
Згідно із абз.1, 3 п.200-1.5 ст.200-1 ПК України з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку.
При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у виданих податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у ЄРПН, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді. На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.
Положеннями п.200-1.7 ст.200-1 ПК України визначено, що кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених п.200-1.5 ст.200-1 цього Кодексу, та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.
Отже, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН. При цьому сума, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН, обраховується за визначеною у п.200-1.3 ст.200-1 ПК України формулою. Недостатність таких коштів покривається зарахуванням коштів з власного поточного рахунку платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 цього Кодексу.
Наведене свідчить про те, що реєстрація податкових накладних в ЄРПН на певну суму автоматично зменшує таку саму суму, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні, тобто призводить до зміни майнового стану платника податку.
Разом з тим, п.192.1 ст.192 ПК України передбачена можливість складання розрахунку коригування до податкової накладної у разі допущення платником податку помилок при її складанні, у тому числі не пов`язаних зі зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
Такий розрахунок коригування підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем товарів/послуг, на якого складена така податкова накладна.
Викладене свідчить, що у разі складання податкової накладної без факту здійснення господарської операції, та її реєстрації в ЄРПН платник ПДВ з метою анулювання податкової накладної та виправлення помилки може скласти розрахунок коригування до неї.
Тобто, у разі складання податкової накладної без факту здійснення господарської операції та її реєстрації в ЄРПН платник податку відповідно до п.192.1 ст.192 ПК України може скласти розрахунок коригування до такої податкової накладної.
Обсяги постачання товарів/послуг та сума ПДВ, вказані в такій податковій накладній (не підтверджені первинними документами) і розрахунку коригування до неї, не підлягають відображенню у ПДВ - звітності.
Водночас сума ПДВ, зазначена у податковій накладній, складеній без факту здійснення господарської операції, та розрахунку коригування до неї, під час їх реєстрації в ЄРПН враховується у відповідних обсягах при обчисленні суми, визначеної п.200.1.3 ст.200-1 ПК України, для реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в ЄРПН.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 постанови КМУ Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних від 29.12.2010 р. №1246 (далі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно із пунктом 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
В силу п.13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктами 14, 15 Порядку №1246 передбачено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Щодо строків звернення до суду з позовом, суд зазначає наступне.
Так, 12.10.2021 р. ТОВ "КСГ "ДНІПРО" звернулося до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із заявою про скасування реєстрації вищезазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених товариством, визнати право ТОВ «КСГ «ДНІПРО» на зменшення суми податкових зобов`язань (на податковий кредит) з податку на додану вартість в сумі 6 419 308,30 грн., та збільшити/відновити в системі електронного адміністрування податку на додану вартість показника на суму, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (реєстраційний ліміт) у розмірі 6 419 308,30 грн. та відобразити відповідне збільшення у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (СЕА ПДВ).
Вказане звернення залишене без реагування, після чого позивач і звернувся до суду з позовом в межах передбаченого ст.122 КАС України строку.
Як видно з матеріалів справи, в період з вересня 2018 року по квітень 2020 року ТОВ КСГ Дніпро як платник ПДВ склав та зареєстрував в ЄРПН податкові накладні на операції з постачання товарів/послуг ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва - ТОВ САЛАГАР), які фактично не здійснювалися.
ТОВ КСГ Дніпро складені розрахунки коригування кількісних і вартісних показників до вищезазначених податкових накладних, які Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області не прийняті.
В цілому за даними дослідження в ЄРПН податкових накладних ТОВ КСГ Дніпро за період з 21.09.2018 р. по 03.04.2020 р. відображено без підтвердження первинними документами здійснення господарських операцій з ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва - ТОВ САЛАГАР) на суму 38 515 849,93 грн. (у т.ч. ПДВ - 6 419 308,30 грн.)
В обліку ТОВ "КСГ "ДНІПРО" відсутні дані щодо проведених розрахунків з ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва - ТОВ САЛАГАР), в тому числі операції з продажу та придбання товарів та послуг не проводилися, будь-які договори не укладалися, грошові розрахунки по поточним рахункам підприємства не здійснювалися.
Викладене свідчить, що внаслідок порушення вимог п.201.10 ст.201 ПК України - відсутності операцій з постачання товарів та послуг ТОВ "КСГ "ДНІПРО" у складі податкових зобов`язань за звітні періоди вересень 2018 року - квітень 2020 року, відобразило у деклараціях з ПДВ суму зобов`язань по непідтвердженим документально операціям з ТОВ САЛАГАР на суму 6 419 308,30 грн.
Відповідно до висновку Верховного Суду по справі № 160/6673/20 від 18.08.2021 року за позовом ТОВ КСГ Дніпро до податкових органів по подібним обставинам, відсутність законодавчо визначеної процедури вилучення незаконних або помилково направлених засобами електронного зв`язку податкових накладних в досудовому порядку не може бути підставою для відмови платнику податку у поновленні його порушених прав.
У контексті наведеного Верховний Суд врахував приписи п.20 Порядку ведення ЄРПН, затвердженого постановою КМУ №1246 від 29.12.2010 року, які передбачають можливість скасування реєстрації податкових накладних за результатами судового розгляду.
Так, наведеним вище п.20 Порядку №1246 визначено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених п.12 цього Порядку (крім абз.10), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Подібні правові висновки викладені також у постанові Верховного Суду у справі №520/984/19 від 18.03.2021 року.
Оскільки позивачем протягом вересня 2018 року - квітня 2020 року внаслідок незаконних дій головного бухгалтера ОСОБА_1 зареєстровано податкові накладні на загальну суму ПДВ 6 419 308,30 грн. на ТОВ САЛАГАР, з яким фактично взаємовідносини не здійснювалися, що призвело до безпідставного збільшення податкових зобов`язань з ПДВ на загальну суму 6 419 308,30 грн., позивач має право на зменшення суми податкових зобов`язань з ПДВ в сумі 6 419 308,30 грн. у відповідних періодах.
Враховуючи встановлені обставини справи, які свідчать про порушення прав позивача у спірних відносинах, що належним способом захисту порушеного права позивача є скасування реєстрації вищезазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складені ТОВКСГ ДНІПРО, а саме податкових накладних у розмірі 6419308,30 грн., викладених у п.2 заявлених позовних вимог.
Однак, позивач просить скасувати реєстрацію податкової накладної № 44 від 03.04.2020 р. на суму ПДВ 125 000 грн., до якої контрагент здійснив реєстрацію розрахунку коригування, а саме: від 30.04.2020 р. № 69 до податкової накладної № 44 від 03.04.2020 р. (125 000 грн. ПДВ).
У зв`язку з чим, скасування реєстрації такої накладної № 44 від 03.04.2020 р., в умовах, коли є зареєстрований до неї розрахунок коригування, не є належним способом захисту прав позивача, чим виключає підстави у задоволенні позову у частині її скасування.
З цього приводу, Верховний Суд у постанові від 01.02.2024 року по цій справі також зазначив, що суди встановили, що позивач здійснив реєстрацію податкових накладних по контрагенту ТОВ ЮВАС РІТЕЙЛ ГРУП (нова назва ТОВ САЛАГАР) на загальну суму 38515849,93 грн, в т.ч. ПДВ в сумі 6419308,30 грн. Однак, згідно з позовними вимогами позивач просить скасувати реєстрацію податкових накладних по цьому контрагенту на загальну суму ПДВ 6544308,30 грн. Суди попередніх інстанцій на це уваги не звернули, як і залишили поза увагою те, що позивач просить скасувати реєстрацію податкової накладної №44 від 03 квітня 2020 року (сума ПДВ 125000,00 грн), до якої контрагент здійснив реєстрацію розрахунку коригування. Суди задовольнили позов і в цій частині, однак, не обґрунтували, чому скасування реєстрації такої накладної, в умовах, коли є зареєстрований до неї розрахунок коригування, є належним способом захисту прав позивача.
Щодо зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН скасування реєстрації податкових накладних, складених ТОВ «КСГ «ДНІПРО», викладеного у пункті 3 заявлених позовних вимог, суд вважає за необхідне в частині позивачу відмовити. Оскільки ТОВ «КСГ «Дніпро», обґрунтовуючи позовні вимоги про скасування реєстрації податкових накладних, зобов`язання зареєструвати в ЄРПН розрахунки коригування, та визнання права на зменшення суми податкових зобов`язань, не зазначає про те, що суб`єктом владних повноважень порушено його права, свободи чи законні інтереси, та не наводить норми законодавства, які були порушені контролюючим органом. Крім того, негативні наслідки для ТОВ «КСГ Дніпро» були спричинені діями його посадових осіб та його контрагента.
Щодо позовних вимог про визнання права на зменшення суми податкового зобов`язання з ПДВ, викладеного у пункті 4 заявлених вимог, суд вважає, що позивач не вказує ефективність судового захисту та протиправності поведінки ДПС України порушеного права, оскільки така вимога фактично є коригуванням податкового обліку платника у порядку ст.192 ПК України, а не за рішенням суду.
Щодо збільшення показника податку в СЕА ПДВ як неналежного способу захисту прав в адміністративному судочинстві, викладеного у пункті 5 заявлених вимог, суд зазначає на таке.
Правові основи функціонування СЕА ПДВ регулюються спеціальною нормою Податкового кодексу України, а саме статтею 200-1 ПК України, та регламентуються Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 року №569.
СЕА ПДВ розроблено та функціонує в автоматичному режимі відповідно до алгоритмів розроблених відповідно до вимог статті 200-1 Кодексу та Порядку №569 і не допускає ручного втручання в її роботу.
Із запровадженням СЕА ПДВ реєстрація податкових накладних здійснюється виключно у межах реєстраційної суми, яка обчислюється за формулою, встановленою пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України.
Баланс між майновими інтересами покупця та продавця, у разі виключення з ЄРПН податкової накладної, забезпечується в реєстраційному ліміті як постачальника, так і покупця синхронною зміною у сумі ПДВ, зазначеній в податковій накладній, що виключається з ЄРПН:
для постачальника реєстраційний ліміт збільшується на таку суму;
для покупця реєстраційний ліміт зменшується на таку ж суму.
У зв`язку із чим, відповідно до положень Податкового кодексу України та Порядку №1246 відновлення реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ у позивача внаслідок скасування реєстрації податкових накладних відбудеться автоматично системою виключно після наявності у платника-покупця реєстраційного ліміту в СЕА ПДВ.
При цьому, ДПС у даному випадку виступає адміністратором СЕА ПДВ, тоді як власником електронного рахунку є платник податку. Власне платник податку зобов`язаний контролювати рух показника податку в СЕА ПДВ, оскільки будь-які дії такого платника податку на рахунку в СЕА ПДВ й призводять зміни його майнового стану.
При цьому, долучені до позову розрахунки коригування в ЄРПН не зареєстровано, що вказує на те, що позивачем жодним чином не використано законодавча можливість на повернення коштів за операціями, за якими виписувались спірні податкові накладні, за рахунок покупця (отримувача) - ТОВ «Салагар» або з посадової особи, дії якої як стверджує позивач призвели до таких змін у майновому стані ТОВ КСГ ДНІПРО навіть у рамках порушеного кримінального провадження.
Таким чином, задоволення судом даної позовної вимоги у спосіб, визначений позивачем, призводить до порушення фундаментальних принципів функціонування системи адміністрування ПДВ.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно із частинами 1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, суд вважає за можливе частково задовольнити позовну заяву з викладених вище підстав.
Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, судові витрати, підлягають розподілу між сторонами пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а саме судові витрати по справі у розмірі 2 270 грн. підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250 КАС України, суд,
Позовну заяву - задовольнити частково.
Скасувати реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складені Товариством з обмеженою відповідальністю КСГ ДНІПРО, а саме податкових накладних:
- №99 від 19.11.2018 р. (сума ПДВ - 125000,01 грн.);
- №27 від 06.12.2018 р. (сума ПДВ - 131250,00 грн.);
- №17 від 31.01.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №18 від 31.01.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №45 від 26.02.2019 р. (сума ПДВ - 170666,67 грн.);
- №55 від 28.02.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №41 від 18.03.2019 р. (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №31 від 20.03.2019 р. (сума ПДВ - 116666,67 грн.);
- №75 від 31.03.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №14 від 30.04.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №40 від 03.05.2019 р. (сума ПДВ - 110000,00 грн.);
- №4 від 16.05.2019 р. (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №11 від 31.05.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 03.06.2019 р. (сума ПДВ - 120000,00 грн.);
- №16 від 03.06.2019 р. (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №46 від 30.06.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №19 від 31.07.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №29 від 23.08.2019 р. (сума ПДВ - 200000,00 грн.);
- №19 від 31.08.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 02.09.2019 р. (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №54 від 31.10.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №127 від 18.11.2019 р. (сума ПДВ - 100000,00 грн.)
- №64 від 01.12.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №90 від 31.12.2019 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №15 від 16.01.2020 р. (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.01.2020 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №39 від 03.02.2020 р. (сума ПДВ - 126666,67 грн.);
- №45 від 03.02.2020 р. (сума ПДВ - 105000,00 грн.);
- №15 від 29.02.2020 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.);
- №34 від 02.03.2020 р. (сума ПДВ - 217500,00 грн.);
- №29 від 03.03.2020 р. (сума ПДВ - 100000,00 грн.);
- №2 від 16.03.2020 р. (сума ПДВ - 133333,33 грн.);
- №20 від 31.03.2020 р. (сума ПДВ - 2280,00 грн.).
В задоволенні решти позовної заяви - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Повний текст рішення складено 07.06.2024 року.

Суддя К.С. Кучма