Справа № 420/22126/24
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 липня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Катаєва Е.В., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (позов поданий представником позивача - адвокатом Єрьоміною В.А.) до Військової частини НОМЕР_1 , в якому позивачка просить суд:

визнати протиправною бездіяльність відповідача відносно неї - ОСОБА_1 , стосовно несвоєчасного остаточного розрахунку при звільненні, а саме ненарахування та невиплати індексації грошового забезпечення у повному обсязі;

зобов`язати відповідача виплатити їй - ОСОБА_1 , її середнє грошове забезпечення за весь час затримки остаточного розрахунку (нарахування та виплата індексації грошового забезпечення у повному обсязі), за період з 31.05.2018 по 18.07.2022 у повному обсязі, з 19.07.2022 по 12.06.2024 - не більш як за шість місяців, відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, що затверджений постановою КМУ від 08.02.1995 №100.

визнати протиправною бездіяльність відповідача відносно неї - ОСОБА_1 , стосовно ненарахування та невиплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати.

зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити їй - ОСОБА_1 , компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати на суму невиплаченої індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 року по день фактичної виплати індексації грошового забезпечення включно за весь час затримки виплати.

Частиною 1 ст. 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим ст.ст.160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

У позові зазначено відомості про наявність електронного кабінету у представника позивача адвоката Єрьоміної В.А., проте не вказано відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідача.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, крім іншого: - зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п.4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5).

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на виконання рішення суду від 02.01.2024 року по справі №420/29980/23 йому відповідачем 12.06.2024 року виплачена індексація грошового забезпечення у розмірі 82 370,83 грн.

Позивачка зазначила, що відповідач не виплатив їй, зокрема, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні. Натомість, позивачка вважає, що на підставі положень ст.117 КЗпПУ їй повинен бути виплачений середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2020 року у справі №480/3105/19 визначив механізм розрахунку істотності частки середнього заробітку, що підлягає до застосування до спірних правовідносин.

Також за правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 29.01.2024 у справі №560/9586/22, період стягнення середнього грошового забезпечення поділяється на дві частини: до набрання чинності 19.07.2022 року Законом №2352-ІХ і після цього, оскільки з 19.07.2022 чинна редакція ст.117 КЗпП України передбачає обмеження виплати середнього заробітку працівникові шістьма місяцями.

Позивачка не наводить відповідних обґрунтувань механізму розрахунку істотності частки середнього заробітку щодо її випадку, а саме: - не вказує, яка загальна сума коштів була виплачена їй при звільненні з відповідними належними доказами вказаних обставин та з урахуванням інших виплат на виконання рішень суду із зазначенням дат виплати та відповідними доказами; - не вказує середнього заробітку при звільненні, не надає відповідних доказів цих обставин з урахуванням поділення періоду на дві частини.

Таким чином, позивачці необхідно навести розрахунок істотності частки середнього заробітку, який вона вважає їй повинен бути виплачений за затримку розрахунку при звільненні, тобто позовні вимоги позивачки повинні бути викладені чітко та зрозуміло та надані відповідні належні докази.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (ч.1 ст.77 КАС України).

Статтею 79 КАС України визначено, що учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Вказані обставини щодо розрахунку позивачкою істотності частки середнього заробітку, який вона вважає їй повинен бути виплачений за затримку розрахунку при звільненні мають суттєве значення для визначення чіткості її позовних вимог та оцінки їх судом при вирішенні справи.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити адміністративний позов без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в ухвалі суду, та роз`яснює, що недоліки повинні бути усунуті шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у 160, 161 КАС, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

У разі неотримання судом позову та матеріалів на виконання даної ухвали суду, суд вирішить питання про повернення позову у вказані строки.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Катаєва