Справа № 480/1407/24
Суддя: М.М. Шаповал
Дата ухвалення: 2024-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 липня 2024 року Справа № 480/1407/24
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Шаповала М.М., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/1407/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 з урахуванням уточнень до позовної заяви просить суд:
- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП в Сумській області Петра Токаря № 166 від 12.02.2024 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Роменського РВП" в частині застосування до капітана поліції ОСОБА_1 (0099267) дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним і скасувати наказ начальника ГУНП в Сумській області від 12.02.2024 № 50 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ;
- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділу Роменського РВП ГУНП в Сумській області з 13.02.2024;
Обґрунтовуючи протиправність оскаржуваних наказів про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення з посади, позивач вказує на порушення встановленого порядку проведення службового розслідування та порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності, здійснення дисциплінарного провадження упереджено.
Зокрема, позивач звернув увагу на те, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку, однак, жодної із згаданих підстав у наказах про утворення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування, зазначено не було.
Стосовно обставин, які стали підставою для проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення, позивач зауважив на тому, що не мав повноважень як слідчий здійснювати досудове розслідування у кримінальному провадженні в якому ОСОБА_2 була потерпілою та яке вже було закрите.
Інших обставин, які б дали підстави вважати, що ОСОБА_1 порушено Присягу поліцейського, визначену в статті 64 Закону України "Про Національну поліцію" висновок службового розслідування не містить.
Крім того, позивач наголосив на тому, що комісією не було здобуто доказів на підтвердження факту неналежності проведення ОСОБА_1 досудових розслідувань по справам, які перебували у нього в провадженні, а інформація зазначена у висновку переписана з довідки, складеної невідомо ким, невідомо коли, не відомо за яких обставин та не відомо на підставі яких документів.
Тому, доказів наявності ознак дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , який виразився в порушення п. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про Національну поліцію", абз. 4, 5, 6, 15, 1 та 32 розділу 2 Посадової інструкції, ч. 2 ст. 9. ч. 1 ст. 28, ч. 4 ст. 40, ч. 2 ст. 93, ст. 220 КПК України, п. 1 розділу 5, п. 1,2, 3 ч. З, ч. 5 розділу 6 Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 06.07.2017 № 570 не знайдено та притягнення за це є безпідставним.
Пояснив, що із висновку службового розслідування не вбачається фактичних даних, які б свідчили про порушення позивачем вказаних статей 22 та 38 Закону України "Про запобігання корупції", а саме в чому конкретно полягали ці порушення.
На думку позивача, порушення ст. 22 зазначеного закону полягає знову ж таки в отриманні неправомірної вигоди, але факт отримання такої неправомірної вигоди не підтверджений, протоколу про адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією відносно ОСОБА_1 не складено та до суду не направлено, і, навіть у висновку службового розслідування не зазначається про скерування матеріалів для складання адміністративного протоколу.
Позивач акцентував увагу на тому, що з наказом "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", а також із підставами проведення службового розслідування ознайомлений не був.
Позивачу 24.01.2024 було запропоновано надати пояснення виключно щодо обставин кримінального провадження по якому його було затримано, на що він, скориставшись статтею 63 Конституції України, та ст. 18 КПК України - свобода від самовикриття, відмовився надавати пояснення, та вказав, що ніякого злочину він не вчиняв.
Ні про які порушення по службовій діяльності його не запитували, надали лише бланк пояснень та запропонували вказати лише про факт його затримання та підозру. На бланку навіть не було вказано особи, якій ці пояснення мали надаватись та що вони надаються в межах проведення службового розслідування. Лише за наслідками проведення службового розслідування позивачу додому в м. Буринь привезли витяг з наказу про звільнення та про притягнення до дисциплінарної відповідальності та під підпис надали на ознайомлення. До отримання копії висновку службового розслідування за запитом адвоката позивач не знав за що його звільнено та в чому суть порушень, які він нібито допустив.
З огляду на зазначене, позивач вважає оскаржувані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню.
Вважає, що у зв`язку з протиправністю оскаржуваних наказів, враховуючи приписи статті 235 Кодексу законів про працю України, на думку позивача, він має бути поновлений на посаді та на його користь має бути стягнуто середній заробіток за час вимушеного прогулу.
Ухвалою суду від 01.03.2024 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 14.05.2024 закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні.
Позивач, його представники в судове засідання не з`явилися. Представники позивача надали суду клопотання, в яких справу просили розглядати без їх участі, уточнені позовні вимоги підтримують у повному обсязі.
Крім того, у ході проведеного службового розслідування встановлено, що з ОСОБА_1 проводилася відповідна роз`яснювальна та профілактична робота щодо недопущення порушень службової, в тому числі про неприпустимість вчинення хабарництва, корупційних діянь та інших порушень законності, а також про наслідки таких діянь.
Таким чином, такі дії, на думку відповідача, утворюють склад дисциплінарного проступку та є підставою для застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення зі служби в поліції.
ГУ НП в Сумській області зауважило на тому, що з метою повного, всебічного та об`єктивного проведення службового розслідування ОСОБА_1 запропоновано надати пояснення з приводу вищевказаних обставин. Однак, останній відмовився від надання пояснень користуючись правами визначеними статтею 63 Конституції України, зазначивши це на бланку пояснення, вказавши при цьому, що будь-якого злочину він не вчиняв.
На переконання відповідача, призначення і проведення службового розслідування здійснено у відповідності до вимог законодавства, яке регулює спірні правовідносини і висновки цього службового розслідування зроблені на підставі встановлених дійсних обставин, підтверджених відповідними належними доказами.
Беручи до уваги вчинення позивачем проступку несумісного з подальшим проходженням служби в поліції, ГУ НП в Сумській області вважає застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції обґрунтованим, а позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в поліції на посаді старшого слідчого слідчого відділу Роменського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області.
За результатами службового розслідування та зібраних матеріалів 09.02.2024 складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником ГУНП в Сумській області. Дисциплінарна комісія встановила, що своїми діями позивач вчинив дисциплінарний проступок, тобто порушив службову дисципліну, за що згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, незалежно від займаної посади та спеціального звання несе дисциплінарну відповідальність.
Наказом начальника ГУНП в Сумській області від 12.02.2024 № 166 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Роменського РВП" за порушення службової дисципліни, вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги поліцейського, текст якої закріплено статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 2.1, 2.4 наказу ГУНП від 15.06.2023 № 500 "Про додаткові заходи щодо профілактики порушень дисципліни поліцейським ГУНП в Сумській області", частини 1, пунктів 1, 4, 6 частини 3 статті 1, частин 1 та 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 1 пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, абзаців 4, 5, 6, 15, 16 та 32 розділу 2 посадової інструкції, частини 2 статті 9, частини 1 статті 28, частини 4 статті 40, частини 2 статті 93, статті 220 Кримінального процесуального кодексу України, пунктів 1 розділу V, пунктів 1, 2, 3 частини 3, частини 5 розділу VI Інструкції з організації діяльності органів досудового розслідування Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилися у невиконанні обов`язків поліцейського, вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції України, не виконання наказів (доручень) керівників, відданих (виданих) у межах повноважень та відповідно до законодавства України, отримання інформації та документів у потерпілої ОСОБА_3 без наказів та доручень керівництва, використанні в особистих цілях інформації, яка стала відома у зв`язку з виконанням своїх службових повноважень, не здійсненні повного та усебічного розслідування кримінальних правопорушень у межах, встановлених Кримінальним процесуальним кодексом України строків, в частині не проведення всіх можливих та необхідних слідчих дій у кримінальних провадженнях, невиконанні письмових вказівок прокурора та керівника органу досудового розслідування, неналежного розгляду клопотання, ігнорування обмежень та заборон, визначених статтями 22 та 38 Закону України "Про запобігання корупції", враховуючи вимоги підпункту 1 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507, на підставі статей 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до капітана поліції ОСОБА_5 , старшого слідчого слідчого відділу Роменського РВП ГУНП в Сумській області, дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Даний вид стягнення реалізований наказом начальника ГУНП в Сумській області від 12.02.2024 № 50 о/с "По особовому складу", яким позивача з 12.02.2024 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію".
Вважаючи вищевказані накази відповідача протиправними, а звільнення незаконним, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону № 580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина третя статті 11 Закону).
Згідно з частиною першою статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до частини першої статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 18 Закону № 580-VIII визначено основні обов`язки поліцейських. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Як передбачено ч.1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію", особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Таким чином, суд зазначає, що інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений імперативно забезпечити зразкове та бездоганне дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.
При цьому, у кореспонденції з ч .2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", інститут Присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції безперервно та незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (ч. 1 ст. 19 Закону № 580-VIII).
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частини перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни (частина третя статті 1 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
Отже проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно із статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
У висновку за результатами службового розслідування, у том числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Крім того, вказаним Порядком передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.
Також про вказаний факт, до ГУНП за № 135/42-18/01-24 від 24.01.2024 надійшла інформація з Сумського управління ДВБ НПУ (вх. ВДЗ ГУНП від 25.01.2024 № 597/вс).
Наказом начальника ГУНП в Сумській області від 24.01.2024 № 63 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" з метою встановлення винних осіб та забезпечення відшкодування завданих збитків призначено проведення службового розслідування.
За результатами службового розслідування та зібраних матеріалів 09.02.2024 складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником ГУНП в Сумській області.
Також про вказаний факт, до ГУНП за № 135/42-18/01-24 від 24.01.2024 надійшла інформація з Сумського управління ДВБ НПУ (вх. ВДЗ ГУНП від 25.01.2024 № 597/вс).
24.01.2024 ОСОБА_1 затримано у порядку статті 208 КПК України та цього ж дня, останньому вручено повідомлення про підозру у вчиненні вище вказаного кримінального правопорушення.
26.01.2024 (справа № 591/785/24; провадження № 1-кс/591/323/24) останнього відсторонено від посади старшого слідчого слідчого відділу Роменського РВП на строк до 22.03.2024.
В ході службового розслідування встановлено, що 06.04.2023 до Роменського РВП надійшло повідомлення від місцевої мешканки ОСОБА_3 , про пошкодження її автомобіля "КІА Sorento", номерний знак НОМЕР_1 , 2012 року виготовлення, а саме щодо пошкодження лакофарбового покриття капоту, даху та бокових дверцят від дії невстановленої речовини (ЄО Роменського РВП № 2781). Відомості за вказаним фактом до ЄРДР не вносилися та 18.04.2023 прийнято рішення про припинення проведення перевірки.
13.01.2024 у м. Ромни ОСОБА_1 під час особистої зустрічі із ОСОБА_3 отримав від останньої частину неправомірної вигоди у розмірі 500 доларів США.
Вказане також підтверджується наданими на запит дисциплінарної комісії Роменським РВП відеозаписами стаціонарних камер відеоспостереження, встановлених в приміщенні фронт офісу "Custody Records" та слідчій кімнаті, за 11.01.2024 (відеозаписи за 19.12.2023 не збереглися), на яких зафіксовано факт спілкування ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , в ході якого остання надає ОСОБА_1 документи для їх копіювання та власноруч виконує написання якогось тексту на аркуші паперу, а також наданими дисциплінарній комісії начальником слідчого відділу ОСОБА_9 , копій написаної того дня ОСОБА_3 заяви на ім`я ОСОБА_1 , копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу "КІА Sorento" та товарних чеків, які були виявлені нею після обшуку в службовому кабінеті на робочому столі останнього. У вказаній заяві, ОСОБА_3 звертається до старшого слідчого ОСОБА_1 з клопотанням про приєднання до матеріалів кримінального провадження копій чотирьох товарних чеків з інформацією щодо купівлі запчастин на ремонт пошкодженого автомобіля.
Вказані факти підтверджені показами свідків, опитаних в ході службового розслідування.
Під час службового розслідування ОСОБА_1 пропонувалося надати пояснення з приводу вищевказаних обставин, але він скориставшись своїм правом, передбаченим ст. 63 Конституції України, відмовився та вказав, що злочинних дій не вчиняв.
Так, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Суд звертає увагу на те, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України "Про Національну поліцію", та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.
Також, суд вважає за необхідне зазначити, що зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію", вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто судом в межах розгляду цієї справи не повинно досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення злочину, а має надавалась правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.
Водночас, суд зазначає, що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за вчинення проступку не пов`язана із порушенням кримінального провадження і набрання законної сили вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи відповідних негативних наслідків, у разі встановлення під час службового розслідування відповідних обставин здійснення особою дисциплінарного проступку, який несумісний з продовженням служби у поліції.
Доводи представника позивача, з приводу того, що такий вид стягнення, як звільнення зі служби може застосовуватись у тому випадку, коли буде доведена вина особи у вчиненні кримінального правопорушення є безпідставним, оскільки підставами для проведення службового розслідування можуть бути не тільки скоєння особою кримінального правопорушення, але і вчинення особою інших діянь, які порушують службову дисципліну, а також події, які сталися за участю таких осіб і можуть викликати суспільний резонанс. Суд визнає, що відсутність обвинувального вироку у кримінальному провадженні не може бути підставою для не проведення службової перевірки.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд,
В И Р І Ш И В:
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Шаповал