Справа № 711/5606/24
Суддя: Кондрацька Н. М.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/5606/24
Провадження № 2-а/711/57/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Н.М., розглянувши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Ужгордського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси із позовом, сформованим у системі «Електронний суд» до Ужгордського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання дій Ужгордського РУП ГУНП у Закарпатській області протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, а саме: видалити з бази даних інформацію про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 та відновити його права та законні інтереси.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2024, суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Кондрацька Наталія Миколаївна, у результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями, визначена для розгляду судової справи № 711/5606/24, провадження № 2-а/711/57/24.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Тож, після одержання позовної заяви суддя має з`ясувати, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Так, відповідно до ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні:

1) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності;

2) адміністративні справи, пов`язані з виборчим процесом чи процесом референдуму, щодо: оскарження рішень, дій чи бездіяльності дільничних виборчих комісій, дільничних комісій з референдуму, членів цих комісій; уточнення списку виборців; оскарження дій чи бездіяльності суб`єктів у сфері медіа, підприємств, установ, організацій, їх посадових та службових осіб, творчих працівників суб`єктів у сфері медіа, що порушують законодавство про вибори та референдум; оскарження дій чи бездіяльності кандидата у депутати сільської, селищної ради, кандидатів на посаду сільського, селищного голови, їх довірених осіб;

3) адміністративні справи, пов`язані з перебуванням іноземців та осіб без громадянства на території України, щодо: примусового повернення в країну походження або третю країну іноземців та осіб без громадянства; примусового видворення іноземців та осіб без громадянства за межі України; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; продовження строку затримання іноземців або осіб без громадянства з метою їх ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України; затримання іноземців або осіб без громадянства до вирішення питання про визнання їх біженцями або особами, які потребують додаткового захисту в Україні, або особами без громадянства; затримання іноземців або осіб без громадянства з метою забезпечення їх передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

4) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби щодо виконання ними рішень судів у справах, визначених пунктами 1-3 частини першої цієї статті;

5) адміністративні справи щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років»;

6) адміністративні справи за позовними заявами територіального центру комплектування та соціальної підтримки з приводу тимчасового обмеження громадян України у праві керування транспортним засобом під час мобілізації.

Окружним адміністративним судам підсудні всі адміністративні справи, крім визначених частинами першою та третьою цієї статті.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї додатки при відкритті провадження у справі суд встановив, що подана позовна заява ОСОБА_1 не підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси як адміністративному суду, з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в адміністративному суді, до підсудності якого вона віднесена цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1ст. 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами.

З матеріалів поданої позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що відносно позивача ОСОБА_1 02.10.2023 Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області було складено протокол про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2023 закрито провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, зі змісту поданого адміністративного позову вбачається, що предметом за цим позовом є бездіяльність суб`єкта владних повноважень - Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області щодо видалення з бази даних інформації про адміністративне правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 та відновлення його права та законних інтересів, враховуючи постанову Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 21.12.2023. Такі дії (бездіяльність) відповідача належать до владно-управлінських дій суб`єкта владних повноважень.

За приписами ст. 20 КАС України, така позовна вимога підсудна окружному адміністративному суду.

Крім того, ч. 3 ст. 21 КАС України встановлено, що якщо справа щодо однієї з вимог підсудна окружному адміністративному суду, а щодо іншої вимоги (вимог) - місцевому загальному суду як адміністративному суду, таку справу розглядає окружний адміністративний суд.

З огляду на викладене, враховуючи положення ст. 20, ч. 3 ст. 21 КАС України, суд вважає, що дана справа підсудна Черкаському окружному адміністративному суду, а не Придніпровському районному суду м. Черкаси, як адміністративному суду.

Вирішуючи питання можливості розгляду позовної заяви Придніпровським районним судом міста Черкаси, суд зауважує, що відповідно до частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За усталеною практикою ЄСПЛ, термін право на «суд, встановлений законом», охоплює не лише правову основу самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, що регулюють його діяльність, у тому числі всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів (рішення ЄСПЛ у справі Leo ZAND v. Austria, заява № 7360/76, § 68). Якщо суд не має юрисдикції судити підсудного відповідно до чинних положень національного права, він не є «встановленим законом» (рішення ЄСПЛ у справах Jorgic v. Germany, заява 74613/01, § 64).

У рішенні ЄСПЛ «Сокуренко і Стригун проти України» суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза "встановленого законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні раніше згадуваної справи "Занд проти Австрії", зазначено, що термін "судом, встановленим законом» у пункті 1 статті 6 передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати провадження щодо конкретної справи. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом. Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Розгляд справи з порушенням підсудності призведе до постановлення незаконного рішення.

Прийняття судом рішення з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених ст. 20, 22, 25-28 КАС України, є підставою для скасування такого рішення апеляційною інстанцією відповідно до ст. 318 КАС України.

Враховуючи зазначене, керуючись ст. 129 Конституції України, засадами верховенства права, провадження у даній адміністративній справі не може бути відкрито місцевим загальним судом, як адміністративним судом, оскільки справа предметно не підсудна цьому суду, а вирішення справи по суті завідомо створює підставу для скасування прийнятого по ній судового рішення.

Зважаючи на викладені вище обставини та норми права, позовна заява не підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси, а тому не може бути розглянута даним судом без порушень правил предметної юрисдикції, і без перевищення своїх повноважень, що є безумовною підставою для скасування будь-якого рішення, ухваленого у такій справі неправомочним судом.

Адміністративний позов поданий з порушенням предметної підсудності адміністративних справ, справа належить до предметної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Разом з тим, чинне процесуальне законодавство не передбачає можливості повернення позовної заяви у разі її предметної непідсудності суду чи відмови у відкритті провадження за такою заявою.

В той же час, ст. 29 КАС України, яка регулює питання передачі адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого, не передбачено і можливості передачі адміністративної справи з одного адміністративного суду до іншого відповідно до предметної юрисдикції.

У зв`язку з викладеним, оскільки чинним законодавством не визначена процедура передачі адміністративної справи на розгляд іншому адміністративному суду у випадку порушення правил предметної підсудності, необхідно застосовувати до правовідносин аналогію закону, визначену ч. 6 ст. 7 КАС України.

Згідно правил п. 2 ч.1 ст. 29 КАС України, суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність направлення адміністративної справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ужгордського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії до Черкаського окружного адміністративного суду (18002, м. Черкаси, бульвар Шевченка, буд. 117) за місцем реєстрації позивача.

Керуючись статтями 20, 21, 22, 29, 293-295, 318 КАС України,

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративну справу ОСОБА_1 до Ужгордського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, передати для розгляду до Черкаського окружного адміністративного суду (18002, м. Черкаси, бульвар Шевченка, буд. 117) за підсудністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 299 цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено 15.07.2024.

Суддя: Н. М. Кондрацька