Справа № 520/5896/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

17 липня 2024 р. справа № 520/5896/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Одексія Котеньова, розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про накладення штрафу на відповідача у порядку ст.382 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 18.06.2021 позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено частково.

Рішення суду набрало законної сили, судом видано виконавчі листи у справі.

Позивачем 20.09.2023 подано до суду заяву про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду.

Ухвалою від 26.09.2023 заяву ОСОБА_1 про встановлення судового контролю по справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задоволено. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Харківській області протягом 60 днів з дня постановлення цієї ухвали подати до Харківського окружного адміністративного суду звіт про виконання рішення Харківського кружного адміністративного суду від від 18.06.2021 у справі № 520/5896/21.

Від представника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області 25.01.2024 надійшов звіт про виконання рішення суду.

За наслідками розгляду звіту судом постановлено ухвалу від 02.04.2024, якою відмовлено у затвердженні звіту Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області 25.01.2024 про виконання рішення суду у справі №520/5896/21 та встановлено Головному управлінню Пенсійного фонду України у Харківській області новий строк для подання до Харківського окружного адміністративного суду звіту про виконання рішення Харківського кружного адміністративного суду від 18.06.2021 у справі № 520/5896/21, а саме протягом 60 днів з дня постановлення цієї ухвали.

До суду 26.01.2024 надійшла заява позивача про накладення штрафу на відповідача у порядку ст.382 КАС України.

Матеріали адміністративної справи №520/5896/21 з 12.01.2024 перебували в Другому апеляційному адміністративному суді, справа надійшла до Харківського окружного адміністративного суду 01.04.2024.

Ухвалою від 02.04.2024 відмовлено у задоволенні заяви позивача про накладення штрафу на відповідача у порядку ст.382 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Не погодившись із таким судовим рішенням, позивач звернувся із апеляційною скаргою до Другого апеляційного адміністративного суду.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.05.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено частково. Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 по справі № 520/5896/21 - скасовано. Справу № 520/5896/21 направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Справа надійшла до Харківського окружного адміністративного суду 20.06.2024.

Суддя перебував у щорічній основній відпустці з 24.06.2024 по 07.07.2024.

Відповідно до ч.4 ст.382 КАС України питання про накладення штрафу вирішується за клопотанням позивача або за ініціативою судді у судовому засіданні з повідомленням сторін. Неприбуття у судове засідання сторін, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду цього питання.

Учасники справи у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені відповідно до вимог процесуального законодавства шляхом надсилання судових повісток через систему "Електронний суд" 08.07.2024.

Суд вирішує питання про накладення штрафу на відповідача у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши аргументи заяви, суд зазначає таке.

З метою забезпечення виконання судового рішення статтею 382 КАС України передбачено дві форми судового контролю за виконанням судового рішення: 1) зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання рішення суду; 2) накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штрафу в сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, згідно з положеннями частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати в установлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф в сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина друга статті 382 КАС України).

Зокрема, в постанові від 3 квітня 2019 року у справі №820/4261/18 Верховний Суд встановив необхідність існування в спірних правовідносинах обставин, з якими стаття 382 Кодексу адміністративного судочинства України пов`язує наявність підстав для встановлення судового контролю за виконанням судового рішення. У зв`язку з цим, суди попередніх інстанцій при вирішенні спору мають дослідити характер правовідносин, що виникли між сторонами та звертати увагу, що підставою звернення до суду з даним позовом є невиконання судового рішення. Порушенням норм процесуального права є незастосування спеціальних правових норм, передбачених у статті 382 Кодексу адміністративного судочинства України.

В ухвалі від 28.11.2023 суд прийшов до висновку про наявність підстав для визнання поданого Головним управлінням Пенсійного фонду України у Харківській області звіту про виконання рішення суду від 24.11.2023 таким, що не підтверджує виконання рішення суду у повному обсязі, оскільки виплати перерахованої суми пенсії позивачу здійснено не було, про що, власне, відповідачем зазначено у звіті.

У зв`язку з цим суд на підставі частини першої статті 382 КАС України вирішив в ухвалі від 28.11.2023 встановити новий строк для подання відповідачем звіту про виконання судового рішення в цій справі.

При постановленні ухвали від 02.04.2024 суд послався на правову позицію, викладену Верховним Судом у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 560/523/19, відповідно до якої переслідуючи мету забезпечення реалізації конституційного принципу обов`язковості судових рішень, адміністративні суди мають зважено підходити до вибору процесуальних засобів такого забезпечення, а саме: встановлювати дійсні причини виникнення затримки у виконанні судового рішення, аналізувати акти законодавства, враховувати здійснені відповідною посадовою особою дії, спрямовані на виконання судового рішення, та їх відповідність вимогам законодавства, встановлювати наявність та форму вини такої посадової особи, а також зазначати про співмірність розміру штрафу та доходів (фінансової спроможності) такої посадової особи. Це не повинно зумовлювати порушення основоположних засад адміністративного судочинства, зокрема, пропорційності, необхідності дотримання оптимального балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) тощо. Такі засоби не можуть бути надмірними за визначених умов та не мають призводити до порушення прав, гарантованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Посилення судового контролю за виконанням судових рішень та наділення суду з цією метою правом накладати штрафні санкції визнається заходом для забезпечення конституційного права громадян на судовий захист. Специфіка застосування штрафної санкції, полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, яким не забезпечено виконання судового рішення та який є відповідальним за діяльність державного органу, який він очолює. Можливість накладення штрафу розглядається не самостійно, а за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або у разі неподання такого звіту. Накладення на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання постанови, штрафу є мірою покарання, а тому можливість суду накласти такий штраф може бути реалізована лише за умови встановлення судом обставин, які свідчать про умисне невиконання рішення суду, недобросовісність у діях суб`єкта владних повноважень, які свідчать про ухилення останнього від виконання рішення суду.

Скасовуючи ухвалу від 02.04.2024 суд апеляційної інстанції зазначив, що невиплата позивачу заборгованості з пенсії по інвалідності з 01.01.2021 по 30.11.2022 у сумі 167836,28 грн, яка обґрунтована відсутністю цільових бюджетних коштів, не може бути свідченням повного виконання судового рішення, оскільки при цьому порушується гарантоване статтею 1 Першого протоколу Конвенції право мирно володіти своїм майном. Оскільки чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі вимоги, необхідні для цього, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними. Тобто органи державної влади не можуть посилатися на відсутність коштів як на причину невиконання своїх зобов`язань (рішення ЄСПЛ у справі «Кечко проти України» від 08 листопада 2005 року).

Зазначена позиція також підтримана Конституційним Судом України у рішеннях від 20 березня 2002 року № 5-рп/2002, від 17 березня 2004 року № 7-рп/2004, від 01 грудня 2004 року № 20-рп/2004, від 09 липня 2007 року № 6-рп/2007.

Також, вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 06 серпня 2019 року у зразковій справі № 160/3586/19, яка в силу приписів ч.5 ст.242 КАС України враховується судом апеляційної інстанції.

Крім того, Верховний Суд України у своїх рішеннях неодноразово вказував на те, що відсутність чи скорочення бюджетних асигнувань не може бути підставою для зменшення будь-яких виплат (постанови Верховного Суду України від 22.06.2010 у справі № 21-399во10, від 07.12.2012 у справі №21-977во10, від 03.12.2010 у справі № 21- 44а10).

За практикою ЄСПЛ, зокрема у справі «Шмалько проти України», суд констатував, що орган державної влади не має права посилатися на брак коштів, щоб виправдати невиконання судового рішення про виплату боргу. Невиконання рішення державного суду не може бути виправдане і відсутністю бюджетних видатків».

Аналіз вищенаведеного дозволяє дійти висновку, що невиконання остаточного рішення суду з підстав відсутності коштів не є поважною причиною, за якою боржник звільняється від такого обов`язку, та відповідно не може підтверджувати фактичне виконання рішення суду.

Колегія суддів зауважила, що основним призначенням стадії виконання судового рішення є фактичне втілення судових присуджень у певні матеріальні блага, яких особа була протиправно позбавлена до отримання судового захисту.

Таким чином, судове рішення є обов`язковим до виконання для всіх, і в тому числі для Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області.

Посилання суду першої інстанції на відсутність в матеріалах справи відомостей щодо створення ГУ ПФУ в Харківській області перешкод для виконання рішення не є підставою для звільнення пенсійного органу від обов`язку виплати ОСОБА_1 нарахованих коштів.

Формальний підхід до виконання судового рішення, як-то ведення переписки між державними органами та/або іншими юридичними та/або фізичними особами, яка не забезпечує реальне виконання рішення суду, не можуть вважатися достатніми та вичерпними заходами для його повного та фактичного виконання.

Лише посилання відповідача на те, що виконання рішення суду у цій справі залежить від отримання Головним управлінням Пенсійного фонду України у Харківській області коштів для фінансування відповідної виплати позивачу, які виділено не було тривалий проміжок часу з дати набрання рішення законної сили, без встановлення таких обставин у спірних правовідносинах недостатньо для твердження про відсутність доказів, які б свідчили, що відповідач буде надалі ухилятися від виконання судового рішення або створювати перешкоди для виконання судового рішення.

Як зазначено в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2022 у справі №826/9960/15, обов`язковою умовою для накладення на керівника суб`єкта владних повноважень штрафу в порядку, передбаченому частиною другою статті 382 КАС України, є встановлення для такого суб`єкта владних повноважень строку на подання звіту про виконання судового рішення та в подальшому неподання такого звіту у встановлений строк. Специфіка застосування штрафної санкції полягає в тому, що вона накладається на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за діяльність очолюваного ним державного органу, яким не забезпечено виконання судового рішення у встановлений судом строк.

Як підтверджується матеріалами справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.04.2024 відмовлено у затвердженні звіту Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області 25.01.2024 про виконання рішення суду у справі №520/5896/21 та встановлено Головному управлінню Пенсійного фонду України у Харківській області новий строк для подання до Харківського окружного адміністративного суду звіту про виконання рішення Харківського кружного адміністративного суду від 18.06.2021 у справі № 520/5896/21, а саме протягом 60 днів з дня постановлення цієї ухвали.

На момент розгляду цієї заяви новий строк для подачі звіту сплинув, звіт відповідачем не подано.

Також суд зважає на надані позивачем додаткові пояснення, в яких вказано, що фактично заборгованість складається з двох частин у відповідності з задоволеними вимогами позивача: заборгованість за період з 01.01.2019 по 31.12.2020 року складає 202 615,22 грн, за період з 01.01.2021 року до 30.11.2022 року - відомості про розмір нарахованої пенсії за період після 01.01.2021, у відповідності до рішення Харківського окружного суду по справі 520/5896/21 від 18.06.2021 року, містяться у розрахунку, складеному самим боржником від 21.10.2021, який наявний в матеріалах справи. Сума нарахувань за період з 01.01.2021 - 28.02.2021 боржник нарахував по 17690 грн (17690х2=35380 грн), за період з 01.03.2021 - 30.06.2021 боржник нарахував по 17690 грн (17690х4=70760 грн), за період з 01.07.2021 - 30.11.2021 боржник нарахував по 18540 грн (18540х5=92700 грн), за період з 01.12.2021 - 30.11.2022 боржник нарахував по 19340 грн (19340х12=232080 грн), тобто, як зазначає позивач, боржник за період з 01.01.2021 по 30.11.2022 у відповідності до рішення Харківського окружного суду по справі 520/5896/21 від 18.06.2021 року нарахував 430920 грн, але фактично боржник сплачував значно меншу пенсію, що випливає з довідки наданій самим боржником, а саме це період боржник сплатив лише 259 234,39 грн.

Як стверджує позивач, заборгованість боржника за період з 01.01.2021 року по 30.11.2022 року у відповідності до рішення Харківського окружного суду по справі 520/5896/21 від 18.06.2021 складає 171 685,61 грн, в цілому заборгованість по позову відповідно до уваленого рішення складає 374 300,83 грн.

Відповідачем як суб`єктом власних повноважень не надано до суду будь-яких пояснень щодо розрахунку, здійсненого позивачем, складових пенсійної виплати, тощо.

Одночасно суд наголошує, що в разі невиконання відповідачем рішення суду після спливу нового строку на виконання судового рішення, судом можуть бути вжиті заходи, передбачені ч. 2 ст. 382 КАС України, а саме за результатами розгляду звіту може бути накладено на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.382 КАС України половина суми штрафу стягується на користь позивача, інша половина - до Державного бюджету України.

Водночас, суд роз`яснює, що відповідно до ч. 7 ст. 382 КАС України, сплата штрафу не звільняє від обов`язку виконати рішення суду і подати звіт про його виконання. Повторне невиконання цього обов`язку тягне за собою застосування наслідків, установлених частинами першою і другою цієї статті, але розмір нового штрафу при цьому збільшується на суму штрафу, який було або мало бути сплачено за попередньою ухвалою.

Відтак, з урахуванням висновків суду апеляційної інстанції у цій справі (станом на момент надходження заяви позивача до суду у січні 2024 року), з огляду на те, що звіту про виконання судового рішення на підставі ухвали від 02.04.2024 відповідачем до суду не надано (що є актуальним на момент постановлення цієї ухвали), суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви позивача про накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 241-243, 248, 253, 256, 374, 382 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

Задовольнити заяву позивача про накладення штрафу на відповідача у порядку ст.382 КАС України у справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Накласти на керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ), відповідального за виконання рішення, штраф у сумі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн 00 коп.

Стягнути з керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) штраф у сумі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн 00 коп.

Стягнути з керівника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під. 3, пов. 2, м. Харків, 61022, ) на користь Державного бюджету України штраф у сумі 30280 (тридцять тисяч двісті вісімдесят) грн 00 коп.

Встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України у Харківській області новий строк для подання до Харківського окружного адміністративного суду звіту про виконання рішення Харківського кружного адміністративного суду від 18.06.2021 у справі № 520/5896/21, а саме протягом 60 днів з дня постановлення цієї ухвали.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 17 липня 2024 року.

Суддя Олексій КОТЕНЬОВ