Справа № 260/2282/24
Суддя: Шепетко І. О.
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.07.2024 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шепетко І. О.,

за участі секретаря судового засідання Петришина Н.А.,

представника відповідача Костів Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін) про скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни іноземця або особи без громадянства, -

в с т а н о в и в:

Представник позивача ОСОБА_2 , яка діє в інтересах позивача ОСОБА_1 08.04.2024 звернулась суду із позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін) про визнання протиправним та скасування рішення начальника відділення по роботі з іноземцями відділу адміністративно-юрисдикційної діяльності штабу майора ОСОБА_3 від 19.02.2024 про примусове повернення до країни походження або третьої країни громадянина Республіки Вірменія ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10.04.2024 у справі № 260/2282/24 справу передано до Ужгородського міськрайонного суду за підсудністю.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.04.2024, головуючим суддею визначено Шепетко І.О.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 01.05.2024 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження, та призначено до розгляду на 10 травня 2024 року на 14 год. 30 хв.

В судове засідання, призначене на 10.05.2024, позивач та представник позивача, належно повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, не прибули, про причини неявки суд не повідомили, із клопотанням про відкладення засідання або про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися.

В судовому засіданні взяв участь представник відповідача, що підтверджується протоколом судового засідання від 10.05.2024.

Розгляд справи було відкладено на 20.05.2024 о 15 год. 00 хв.

Судове засідання, призначене на 20.05.24 о 15 год. 00 хв. не проводилось, у зв`язку із надходженням від представника позивача клопотання про відкладення розгляду справи. Наступне судове засідання призначено на 31.05.2024 о 10 год. 30 хв.

Позивач, представник позивача належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, у судове засідання, призначене на 31.05.2024 не прибули, про причини неявки суд не повідомили, із клопотанням про відкладення засідання або про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися.

Розгляд справи було відкладено на 07.06.2024 о 14 год. 00 хв.

Позивач та його представник, належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, проте у судове засідання призначене на 07.06.2024 повторно не прибули, про причини неявки суд не повідомили, із клопотанням про відкладення засідання або про розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися.

Розгляд справи було відкладено на 14.06.2024, у зв`язку з повторною неявкою позивача.

Судове засідання, призначене на 14.06.2024, не проводилось у зв`язку із повторною неявкою позивача та представника позивача, про дату, час та місце розгляду справи належним чином повідомлені.

Розгляд справи відкладено на 17.07.2024 року о 16 год 00 хв.

В судове засідання, призначене на 17.07.2024 позивач та його представник, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Представник відповідача у судовому засіданні заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою без поважних причин позивача та його представника.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення даного адміністративного позову без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з ч.5 ст.205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Отже, для залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.240 КАС України необхідними умовами є:

- повторна неявка належним чином повідомленого про час та місце судового засідання позивача;

- належним чином повідомлений про час та місце судового засідання позивач не повідомив про причини своєї неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За матеріалами справи судом встановлено, що у судові засідання, призначені на 10.05.2024., 31.05.2024р., 07.06.2024, 14.06.2024 та 17.07.2024 позивач та представник позивача не прибули. Про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, про що свідчить наявні в матеріалах справи докази.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КАС України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Суд розцінює неприбуття в судові засідання позивача та представника, як втрату позивачем процесуального інтересу до розгляду та вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Аналогічною є позиція Великої Палати Верховного суду, викладена по справі №800/482/17, який у своїй постанові від 10.04.2018 року, зазначає, що у розумінні КАС позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Суд звертає увагу, що предметом спору є визнання протиправним та скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни громадянина Республіки Вірменія ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 5 статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

З огляду на приписи наведеної статті процесуальним законодавством передбачено випадки, коли адміністративний суд має право розглянути справу за відсутності позивача - у разі надходження від нього заяви про розгляд справи за його відсутності або коли неявка позивача у судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Суд вважає, що неявка позивача, його представника у судові засідання, призначені на 10.05.2024., 31.05.2024р., 07.06.2024, 14.06.2024 та 17.07.2024 перешкоджає розгляду справи, оскільки характер спірних правовідносин передбачає участь позивача чи його представника в судовому засіданні.

Матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів поважності причин неявки позивача у судові засідання.

Позивач, знаючи про судове провадження, мав реальну можливість прибути у судове засідання, та/або забезпечити участь уповноваженого представника, однак проігнорував зобов`язання добросовісно користуватися належними процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Суд вжив усі можливі заходи щодо своєчасного розгляду та надання можливості позивачу участі у розгляді справи.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, враховуючи повторне неприбуття позивача та його представника, повідомлених належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання, призначене на 17.07.2024, а також неподання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України.

Керуючись статтями 205, 229, 243, 248, 256 КАС України, суд

у х в а л и в:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін) про скасування рішення про примусове повернення до країни походження або третьої країни іноземця або особи без громадянства - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 18.07.2024.

Суддя І.О. Шепетко