Справа № 520/18985/24
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 липня 2024 року Справа № 520/18985/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області (вул. Канатна, 83,м. Одеса,65012, ) визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області №65 від 10.04.2024, яким було відмовлено у проведенні перерахунку пенсії ОСОБА_1 , із зарахуванням до страхового стажу періоду роботи з 01.06.2007 по 17.07.2017 в ТОВ «РАМОС» та врахуванні під час обчислення пенсії заробітної плати на підставі довідки від 17.11.2021 №01-050-21/0064, яка видана ТОВ «РАМОС»;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області () здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , зарахувавши до страхового стажу період роботи з 01.06.2007 по 17.07.2017, починаючи з 01 січня 2022 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , з урахуванням заробітної плати, зазначеної у довідці від 17.11.2021 №01-050- 21/0064, яка видана ТОВ «РАМОС», виходячи з офіційно встановленого курсу російського рубля до української гривні на момент призначення пенсії, починаючи з 01 січня 2022 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області виплатити ОСОБА_1 , заборгованість з виплати пенсії за період з 01 січня 2022 року до моменту виплати поточної пенсії за рішенням Суду.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

З позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено 3 позовні вимоги немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" встановлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі : з 1 січня 2024 року - 3028,00 грн., за подання даного адміністративного позову, який містить 3 позовних вимог немайнового характеру, розмір судового збору складає 2906,88грн. (1211,20*3*0,8).

При перевірці позовної заяви та доданих до неї матеріалів судом встановлено, що позивачем до позовної заяви не додано квитанцію про сплату судового збору, що не відповідає вимогам Закону України "Про судовий збір".

При цьому, в позовній заяві міститься клопотання про звільнення(відстрочення) сплати судового збору.

Дослідивши заявлене клопотання, суд зазначає наступне.

За правилами статті 2 Закону України Про судовий збір платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Статтею 5 Закону України Про судовий збір передбачені пільги щодо сплати судового збору для окремих категорій осіб.

Так, відповідно до п.7 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються громадяни, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Як встановлено частиною першою статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, згідно з частинами першою, другою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Крім того суд зауважує, що висновок про звільнення від сплати судового збору суд може прийняти тільки після з`ясування питання щодо наявності пільг, встановлених статтею 5 Закону України Про судовий збір чи обставин, які вказують на скрутний майновий стан позивача.

Вказані висновки також наведені в ухвалі Верховного Суду від 20 лютого 2019 року по справа №820/5676/17.

Заявником до поданого клопотання про звільнення від сплати судового збору, ніяких доказів майнового стану позивача, відомостей річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, на підтвердження обставин скрутного матеріального становища, або інших доказів на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору відповідного Закону №3674-VІ не надано.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що відсутні підстави для задоволення клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, дослідивши матеріали справ, судом встановлено, що позивач з заявою про призначення пенсії до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області не звертався.

При цьому в позовній заяві, позивачем в якості відповідача зазначено лише Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області.

Отже, для усунення недоліків в цій частині позивачу необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, в якій визначити коло відповідачів та заявити до них позовні вимоги.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд, дослідивши рішення про відмову у перерахунку пенсії №65 від 10.04.2024 зазначає, що вказане рішення було прийнято відповідачем на підставі звернення позивача від 02.04.2024р.

При цьому, до позовної заяви, на підтвердження вказаних обставин не надано доказів, а саме: не надано копію заяви з якою позивач звертався до відповідача 02.04.2024р.

Крім того, суд зазначає, що згідно із ст.10 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судочинство в Україні провадиться державною мовою. Застосування інших мов у судочинстві здійснюється у випадках і порядку, визначених законом.

Згідно з частиною першою статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють (частина третя статті 15 КАС України).

Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Відповідно до статті 79 Закону України «Про нотаріат», нотаріус засвідчує вірність перекладу документа з однієї мови на іншу, якщо він знає відповідні мови. Якщо нотаріус не знає відповідних мов, переклад документа може бути зроблено перекладачем, справжність підпису якого засвідчує нотаріус.

Згідно ч.1 ст.94 КАС України передбачено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 94 КАС України, іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, визначених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Враховуючи вищенаведене, суд зазначає, що позивач просить суд зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 , з урахуванням заробітної плати, зазначеної у довідці від 17.11.2021 №01-050- 21/0064, яка видана ТОВ «РАМОС», виходячи з офіційно встановленого курсу російського рубля до української гривні на момент призначення пенсії, при цьому, що зазначена довідка викладена іноземною мовою, без офіційного перекладу на державну мову, та не легалізованого у встановленому порядку.

Крім того, суд зазначає, що статтею 122 КАС України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Відповідно до частин 1,2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Позивач просить суд зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити йому перерахунок та виплату пенсії з 01 січня 2022 року, а звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом лише 08.07.2024 року, тобто з порушенням шестимісячного строку встановленого п.2 ст.122 КАС України, та пропущений строк звернення з позовом, в даному випадку є значним.

Таким чином, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до суду.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу десятиденного строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору на суму 2906,88грн. (1211,20*3*0,8) за вимогу немайнового характеру, за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору; уточнену позовну заяву в якій визначити коло відповідачів та заявити до них позовні вимоги; заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин такого пропуску та доказами на підтвердження поважності таких причин; докази на підтвердження позовних вимог, а саме: копію заяви з якою позивач звертався до відповідача 02.04.2024р.; належним чином засвідчену копію легалізованої у встановленому порядку довідку від 17.11.2021 №01-050- 21/0064, яка видана ТОВ «РАМОС» з офіційним (нотаріально посвідченим) перекладом її на державну мову.

Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання про звільнення(відстрочення) сплати судового збору - залишити без задоволення.

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали.

Повідомити позивачу про можливість виправлення недоліків позовної заяви шляхом подачі до суду:

- заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин такого пропуску та доказами на підтвердження поважності таких причин;

- документу про сплату судового збору на суму 2906,88грн. за вимоги немайнового характеру за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору;

- уточнену позовну заяву в якій визначити коло відповідачів та заявити до них позовні вимоги;

- докази на підтвердження позовних вимог, а саме: копію заяви з якою позивач звертався до відповідача 02.04.2024р.;

- належним чином засвідчену копію легалізованої у встановленому порядку довідку від 17.11.2021 №01-050- 21/0064, яка видана ТОВ «РАМОС» з офіційним (нотаріально посвідченим) перекладом її на державну мову.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.