Справа № 380/10060/24
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань строку звернення до адміністративного суду

17 липня 2024 року справа №380/10060/24

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

за участю:

секретар судового засідання Малісевич М.В.,

від позивача ОСОБА_1 ,

від відповідача ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні питання строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

в с т а н о в и в :

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_3 (далі позивач) з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі відповідач ), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 02.04.2024 №1256 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції ВнП №1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області» в частині притягнення інспектора СРПП ВнП № 1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 до дисциплінарної відповідальності;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 09.04.2024 №205 про звільнення інспектора СРПП ВнП №1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 зі служби;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції у Львівській області поновити ОСОБА_3 на посаді інспектора СРПП відділу поліції №1 Яворівського РВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 з 11.04.2024;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_3 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.04.2024 по день поновлення на посаді;

- рішення суду в частині поновлення на посаді ОСОБА_3 та стягнення на його користь середнього заробітку за один місяць допустити до негайного виконання.

Ухвалою суду від 20.05.2024 позовну заяву залишено без руху /арк.спр.43/. Позивач недоліки позовної заяви усунув належним чином.

Ухвалою суду від 03.06.2024 відкрито загальне позовне провадження справі. Питання про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом постановив вирішити у судовому засіданні /арк.спр.57/.

Представник позивача подав до суду заяву про усунення недоліків /арк.спр.45-48/, в якій, зокрема, просив поновити строк звернення до адміністративного суду. В обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду зазначив, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який надалі продовжено.

Відповідно до норм КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Також і частиною 1 статті 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Також, зазначив, що позивач 11.04.2024 уклав з Адвокатським об`єднанням «ЕМЕЛ Партнерс» договір про правову допомогу №11/04/24-1, після чого зібрав для адвоката копії наявних у нього для підготовки позовної заяви документів. Однак не маючи усіх необхідних документів для визначення підстав позову, а відповідно у зв`язку з цим і можливості звернення до суду з належно оформленою позовною заявою, адвокат позивача подав декілька адвокатських запитів з метою ознайомлення з матеріалами дисциплінарного розслідування, в тому числі висновком, з оскарженими наказами, графіками чергування тощо. Усі необхідні документи для подання позовної заяви, з яких можливо сформулювати підстави позову зібрані представником позивача лише 10.05.2024 (день звернення позивача до суду).

Представник відповідача подав до суду заяву /арк.спр.60-63/, в якій просив відмовити у задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Зазначив, що Статтею 31 розділу V Дисциплінарного статуту встановлено порядок оскарження дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану, відповідно до частини 4 якої поліцейський має право оскаржити застосовано до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Оскільки існує колізія між загальним (КАС України) та спеціальним законом (Дисциплінарний статут), застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут. Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постановах від 31.05.2023, у справі №160/9356/22, від 31.10.2023 у справі №340/4394/22, від 30.11.2023 у справі №500/1224/23, від 28.03.2024 у справі №420/22052/23.

Зауважив що позивач ознайомлений із спірним наказом 10.04.2024, про що свідчить його власний підпис на примірнику наказу ГУНП у Львівській області №205 о/с від 09.04.2024 та на заперечується самим позивачем, а тому саме з цієї дати слід обчислювати 15-денний термін на їх оскарження в судовому порядку. Тому, строк на оскарження спливав 25.04.2024, проте з позовом до суду позивач звернувся 10.05.2024.

Вирішуючи питання строку звернення до суду з позовом суд керується таким.

Згідно з приписами статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина 1).

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 2).

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина 5).

Водночас частиною 4 статті 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII встановлено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Суд зважає на покликання представника відповідача, що позивач ознайомлений із наказом про звільнення 10.04.2024, що також не заперечує і позивач, а до суду звернувся лише 10.05.2024.

Проте слід зазначити, що вирішуючи питання про поновлення строку, у межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

З доказів у справі суд встановив, що позивач невідкладно після ознайомлення 10.04.2024 із оскарженим наказом про звільнення звернувся за професійною правовою допомогою та уклав 11.04.2024 договір із адвокатом Мельник Л.Я.

Представник позивача з метою отримання всіх необхідних доказів для належного оформлення позовної заяви та позиції позивача звертався неодноразово до відповідача з відповідним запитами (15.04.2024, 23.04.2024, 08.05.2024). Відповіді на запити отримані 26.04.2024, 01.05.2024 та 10.05.2024. Після отримання останньої відповіді на запит представник позивача оформив позовну заяву, сформував правову позицію та подав позовну заяву до суду (10.05.2024). Також, представник позивач зазначає, що на даний момент усіх відповідей на адвокатські запити ще не отримано і такі будуть надаватися надалі.

З викладеного суд висновує, що під час пропущеного строку представник позивача вчиняв активні дії з метою підготовки до звернення до суду, тривалість строку який пропущено складає лише 10 днів.

Слід звернути увагу, що підставами оскарження звільнення позивача як незаконного є документи, отримані представником позивача лише 01.05.2024 у відповідь на адвокатський запит, а саме: графіки робочого часу (несення служби) та графіки чергувань.

Крім того, суд враховує, що Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, по всій території України з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб введено воєнний стан. Таке рішення ухвалено у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України.

При цьому, надалі воєнний стан в Україні неодноразово продовжувався та діє під час прийняття рішення.

Частиною 1 статті 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Рада Суддів України 24.02.2022 прийняла рішення щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією з боку рф, а 02.03.2022 опублікувала рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану. Так, судам, зокрема рекомендовано по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Верховний Суд в Огляді "Особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан" від 04.03.2022 зауважив, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Окрім того, Верховний Суд у постанові від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 вказав, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В порядку частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, на підставі статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У той же час, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» визначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Таким чином, враховуючи обставини, що викладені стороною позивача та з метою запобігання обмеження прав позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити позивачеві строк звернення до адміністративного суду на підставі частини 1 статті 121 КАС України.

Керуючись статтями 121, 122, 240, 241-246, 248, 256, 287, 294 КАС України, суд,-

у х в а л и в :

1. У задоволенні заяви представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

2. Заяву представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

3. Причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом визнати поважними.

4. Строк звернення до адміністративного суду з позовом поновити.

5. Копія ухвали надіслати сторонам.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на цю ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийняте за наслідками розгляду справи.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.07.2024.

Суддя Кравців О.Р.