Справа № 200/4711/24
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2024-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 липня 2024 року Справа №200/4711/24

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши адміністративну справу за позовною заявою

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (85302, Донецька область, Покровський район, м. Покровськ, вул. Мандрика, буд. 7),

про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просила суд:

- скасувати наказ Головного управління національної поліції в Донецькій області від 17.05.2024 року № 228 як незаконний;

- поновити позивача на посаді дізнавача сектору дізнання відділу поліції № 2 Краматорського районного управління поліції з 17.05.2024 року.

12 липня 2024 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, клопотання позивача про витребування доказів задоволено та витребувано у відповідача копію матеріалів службового розслідування, у тому числі докази на підтвердження ознайомлення позивача з висновком службового розслідування, наказом про застосування дисциплінарного стягнення, наказом про звільнення зі служби.

18 липня 2024 року від відповідача до суду надійшли витребувані ухвалою суду від 12 липня 2024 року докази у справі, а саме: наказ начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 17.05.2024 року № 228 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 , наказ т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 15.05.2024 року № 821 «Про порушення службової дисципліни дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Краматорського РУП ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 », висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Краматорського РУП ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 від 08 травня 2024 року, а також матеріали службового розслідування, у тому числі відеозаписи.

Дослідивши надані відповідачем документи суд установив, що з наказом начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 17.05.2024 року № 228 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 та наказом т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 15.05.2024 року № 821 «Про порушення службової дисципліни дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Краматорського РУП ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 » позивач була ознайомлена під особистий підпис 17.05.2024 року.

При цьому, наказ т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 15.05.2024 року № 821 «Про порушення службової дисципліни дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Краматорського РУП ГУ НП в Донецькій області капітаном поліції ОСОБА_2 » містить інформацію відносно змісту дисциплінарного проступку, що у свою чергу спростовує доводи позовної заяви позивача відносно її необізнаності щодо підстав застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд встановив, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушеннями вимог ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Статуту, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Водночас, Законом України Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року N 2102-IX, затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", згідно якого у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Президент України ОСОБА_3 постановив ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та триває на теперішній час.

Розділом V Статуту визначено особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.

Відтак, відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 31 Статуту «Оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану», поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Відтак, про імовірне порушення її прав позивачу стало відомо 17 травня 2024 року, отже строк звернення до суду з адміністративним позовом закінчився 04 червня 2024 року.

Поряд із цим, адміністративний позов датовано 14 червня 2024 року, поштове відправлення зі штрих-кодовим ідентифікатором 600, яким адміністративний позов скеровано до суду, отримано оператором поштового зв`язку АТ «Укрпошта» 14 червня 2024 року, що підтверджується відстеженням трекінгу поштового відправлення.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» ЄСПЛ указав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Так, за висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16.12.1992 у справі Хаджіанастасіу проти Греції , пункти 32-37).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання адміністративного позову (рішення Європейського суду з прав людини від 07.09.1999 у справі Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Верховний Суд в постанові від 22.12.2021 року по справі № 200/17683/21 зазначив, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Клопотання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом позивачем до суду не надано.

Наведене вище свідчить про те, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, що, згідно частини 1 статті 169 цього Кодексу, є підставою для постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.ч. 14, 15 ст. 171 КАС України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді.

Надати позивачу строк до десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою та докази поважності причин його пропуску.

Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, за сторінкою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки ://court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко