Справа № 120/16673/23
Суддя: Кузьмишин В.М.
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

Справа № 120/16673/23

17 липня 2024 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьмишина В.М.

суддів: Сушка О.О. Сапальової Т.В.

розглянувши в порядку письмового провадження заяву Сумської митниці Державної митної служби України про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2024 року у справі за адміністративним позовом Командитного товариства "Бізнес Гарант" до Сумської митниці Державної митної служби України про визнання протиправною та скасування вимоги,

В С Т А Н О В И В :

у листопаді 2023 року командитне товариство "Бізнес Гарант" звернулося до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Сумської митниці Державної митної служби України, в якому просило визнати протиправною та скасувати вимогу Сумської митниці №UA805010.2023.0016 від 18.10.2023 про сплату митних платежів.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 26.12.2023 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Не погодившись із судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати вказане рішення та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2024 року апеляційну скаргу залишено без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Відповідач звернулося до суду із заявою про роз`яснення постанови суду апеляційної інстанції.

Заяву обґрунтовує тим, що відповідачу не зрозуміло чому рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення АТ «Українська залізниця» 02.10.2023 не вважається для суду належним доказом про надсилання декларанту та перевізнику в особі АТ «Українська залізниця» вимоги про сплату митних платежів та які докази будуть вважатися належними для підтвердження митним органом факту направлення вимоги про сплату митних платежів особам, визначеним в статті 293 МК України.

Заслухавши суддю - доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи заяви про роз`яснення рішення у їх сукупності, колегія суддів приходить до переконання, що вищезазначена заява не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно із частиною другою статті 254 КАС подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

А за змістом цієї статті роз`яснено може бути лише рішення, яке ще не виконано.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у пункті 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 р. № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співпадають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Верховний Суд в ухвалі від 01.02.2018 (справа № 591/3321/17) зазначив, що незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли недотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення адміністративного суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

На переконання суду апеляційної інстанції резолютивна частина постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2024 року відповідає вимогам частини п`ятої статті 246 КАС України, є чіткою та зрозумілою, а в мотивувальній частині, з урахуванням доводів сторін, чітко зазначено, чому суд дійшов відповідного висновку та яким законом керувався при винесенні такого.

Тобто, зазначена вище постанова є чіткою та зрозумілою, а відтак заява Сумської митниці Державної митної служби України про роз`яснення судового рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.243, 254, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

у задоволенні заяви Сумської митниці Державної митної служби України про роз`яснення постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06 травня 2024 року в справі № 120/16673/23 - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Кузьмишин В.М.

Судді Сушко О.О. Сапальова Т.В.