Справа № 640/30775/20
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Мельничука В.П., Оксененка О.М.,

за участю секретаря Шляги А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21.03.2024 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Львівської обласної прокуратури та Кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, наказів, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Офісу Генерального прокурора та Львівської обласної прокуратури щодо звільнення ОСОБА_1 ;

- скасувати рішення кадрової комісії із розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора від 05.11.2020 № 264дп-20;

- скасувати наказ виконувача обов`язків керівника Львівської обласної прокуратури Павленка Р.І. від 18.11.2020 № 2189к;

- скасувати наказ виконувача обов`язків керівника Львівської обласної прокуратури Павленка Р.І. від 19.11.2020 № 2192к;

- поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області;

- стягнути з Львівської обласної прокуратури середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 21.03.2024 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що зазначена апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що 28.03.2019 наказом прокурора Львівської області № 418-к ОСОБА_1 був призначений на посаду прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області.

Рішенням кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора від 05.11.2020 № 264дп-20 прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Наказом виконувача обов`язків керівника Львівської обласної прокуратури Павленка Р.І. від 18.11.2020 № 2189к звільнено прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 з посади в органах прокуратури, у зв`язку з вчиненням дій, що порочить звання прокурора та одноразового грубого порушення правил прокурорської етики (п. п. 5 та 6 ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру") у перший робочий день після закінчення його тимчасової непрацездатності.

Відповідно до наказу виконувача обов`язків керівника Львівської обласної прокуратури Павленка Р.І. від 19.1 1.2020 № 2192 к про застосування дисциплінарного стягнення вважати прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 звільненим з посади в органах прокуратури з формулюванням: "за одноразове грубе порушення правил прокурорської етики (п. п. 5 та 6 ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру") з 19.11.2020".

Не погоджуючись із зазначеними рішенням та наказами, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що спірні рішення та накази прийнято на підставі, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, оскільки матеріалами справи підтверджується те, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, а саме дії, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності у чесності та непідкупності органів прокуратури, одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, що є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності згідно з п.п. 5, 6 ч.1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру".

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи, а рішення є необґрунтованим, прийнятим з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для розгляду справи. Зокрема, апелянт зазначає, що рішення кадрової комісії із розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора від 05.11.2020 № 264дп-20 та накази виконувача обов`язків керівника Львівської обласної прокуратури Павленка Р.І. від 18.11.2020 № 2189к та від 19.11.2020 № 2192к про застосування до нього дисциплінарного стягнення та звільнення з посади в органах прокуратури винесені упереджено, з порушенням презумпції невинуватості, права на справедливий суд, неправильним застосуванням норм, які регулюють порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення прокурорів, отже, є незаконними та підлягають скасуванню, а позов задоволенню.

Колегія суддів вважає доводи апелянта необґрунтованими та погоджується з рішенням суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини, пов`язані з проходженням служби працівниками органів прокуратури, регулюються Законом України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (Закон № 1697-VII), Кодексом професійної етики та поведінки працівників прокуратури, затвердженим наказом Генерального прокурора України від 28 листопада 2012 року № 123, Кодексом професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженим Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року.

Відповідно до частини першої статті 44 Закону № 1697-VII (тут і надалі - нормативно-правові акти в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) дисциплінарне провадження здійснюється відповідним органом.

Згідно з частиною першою статті 45 Закону № 1697-VII дисциплінарне провадження - це процедура розгляду відповідним органом, що здійснює дисциплінарне провадження щодо прокурорів, дисциплінарної скарги, в якій містяться відомості про вчинення прокурором дисциплінарного проступку.

Рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу можуть бути оскаржені виключно в порядку, встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України. Якщо за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора в межах кримінального процесу встановлено факти порушення прокурором прав осіб або вимог закону, таке рішення може бути підставою для дисциплінарного провадження.

Так, відповідно до викладеного вище дисциплінарне провадження відносного позивача було ініційоване відповідачем на підставі дисциплінарної скарги прокуратури Львівської області від 15 червня 2020 року № 11-642 вих-20 та у якій містились посилання на порушення позивачем пунктів 5, 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру" і фактичний виклад обставин, що містили ознаки дисциплінарного проступку, за яким було можливим притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Власне процедура здійснення дисциплінарного провадження регламентована положеннями зокрема статей 46, 47, 48 Закону України "Про прокуратуру", однак згідно Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19 вересня 2019 року № 113-IX дія відповідних норм Закону зупинена до 01 вересня 2021 року.

В той же час, у відповідності до підпунктів 7, 8 пункту 22 розділу ІІ Прикінцевих і перехідних положень Закону № 113-IX установлено, що тимчасово, до 01 вересня 2021 року в Офісі Генерального прокурора, у кожній обласній прокуратурі утворюються відповідні кадрові комісії як органи для забезпечення, у тому числі розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.

Генеральний прокурор визначає:

- перелік, склад і порядок роботи кадрових комісій Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур;

- порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та процедуру здійснення дисциплінарного провадження;

- порядок прийняття кадровою комісією рішення за результатами дисциплінарного провадження і за наявності підстав, передбачених Законом України "Про прокуратуру", про накладення на прокурора Офісу Генерального прокурора, обласної та окружної прокуратури дисциплінарного стягнення або про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора.

Наказом Генерального прокурора від 09.01.2020 року № 9 зі змінами внесеними наказом Генерального прокурора від 18.08.2020 № 384 створено кадрову комісію з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів та затверджено її склад.

Відповідно до вказаного наказу кадрова комісія забезпечує розгляд дисциплінарних скарг про вчинення дисциплінарних проступків прокурорами Офісу Генерального прокурора, Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, обласних (регіональних) прокуратур, окружних (місцевих) прокуратур, військових прокуратур, а також здійснення щодо них дисциплінарного провадження.

Наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 затверджено Порядок роботи кадрових комісій.

За пунктом 2 Порядку № 233 вказані комісії забезпечують, в тому числі - розгляд дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів.

Під час своєї діяльності комісії здійснюють повноваження, визначені Законом України "Про прокуратуру", розділом II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", цим Порядком та іншими нормативними актами.

Член комісії має право: - ознайомлюватися з матеріалами, поданими на розгляд комісії, брати участь у їх дослідженні; - зазначати свої мотиви та міркування, а також надавати чи запитувати додаткові документи з питань, що розглядаються; - вносити пропозиції щодо проекту рішення комісії з будь-яких питань, голосувати "за" або "проти" рішення комісії; - брати участь у проведенні співбесіди; - виконувати інші повноваження, пов`язані з діяльністю комісії (пункт 7 Порядку № 233).

Згідно з пунктом 12 Порядку № 233 рішення комісії, крім зазначених в абзаці другому цього пункту, в тому числі процедурні, обговорюється її членами і ухвалюються шляхом відкритого голосування більшістю голосів, присутніх на засіданні членів комісії. Член комісії вправі голосувати "за" чи "проти" рішення комісії. У разі рівного розподілу голосів, приймається рішення, за яке проголосував голова комісії.

Також, наказом Генерального прокурора від 04 листопада 2019 року № 266 затверджено Порядок розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження та прийняття рішення за результатами дисциплінарного провадження.

За пунктом 6 розділу І Порядку № 266 дисциплінарне провадження передбачає: - відкриття дисциплінарного провадження; - проведення перевірки дисциплінарної скарги; - розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та прийняття рішення.

Перевірка даних про наявність підстав для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності здійснюється членом кадрової комісії, що здійснює дисциплінарне провадження (далі - кадрова комісія), у порядку, встановленому Законом України "Про прокуратуру" (пункт 7 розділу І Порядку № 266).

Після відкриття дисциплінарного провадження член кадрової комісії проводить перевірку в межах обставин, повідомлених у дисциплінарній скарзі. У разі виявлення під час перевірки інших обставин, що можуть бути підставою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, інформація про це включається у висновок члена кадрової комісії за результатами перевірки (пункт 16 Порядку № 266).

Під час здійснення перевірки дисциплінарної скарги член кадрової комісії має право ознайомлюватися з документами, що стосуються предмета перевірки, отримувати їх копії, опитувати прокурорів та інших осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадян, громадських об`єднань необхідну для проведення перевірки інформацію (пункт 1 розділу ІІІ Порядку № 266).

За результатами перевірки член кадрової комісії готує висновок, який повинен містити інформацію про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора та виклад обставин, якими це підтверджується. Якщо за результатами перевірки член кадрової комісії встановив наявність дисциплінарного проступку, у висновку додатково зазначається характер проступку, його наслідки, відомості про особу прокурора, ступінь його вини, інші обставини, що мають значення для прийняття рішення про накладення дисциплінарного стягнення, а також пропозиція члена кадрової комісії щодо конкретного виду дисциплінарного стягнення (пункт 3 розділу ІІІ Порядку № 266).

Розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засіданні кадрової комісії. На засідання запрошуються особа, яка подала дисциплінарну скаргу, прокурор, стосовно якого відкрито дисциплінарне провадження, їхні представники, а в разі необхідності також інші особи (пункт 6 розділу ІІІ Порядку № 266).

Згідно з пунктом 10 розділу ІІІ Порядку № 266 висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора розглядається за участі належним чином повідомленого прокурора і може бути розглянутий без нього лише у разі одного з таких випадків: 1) прокурор повідомив про згоду на розгляд висновку за його відсутності; 2) прокурор не з`явився на засідання, не повідомивши про причини неявки; 3) прокурор не з`явився на засідання повторно.

Прокурор, який не братиме участі в засіданні кадрової комісії, має право надіслати письмові пояснення щодо висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку, які оголошуються на засіданні цієї комісії.

Так, згідно висновку члена кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів ОСОБА_2 , розглянувши дисциплінарну скаргу прокурора Львівської області ОСОБА_3 про вчинення прокурором Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 дисциплінарного проступку від 14 вересня 2020 року № 07/3/1-638дс-191дп-20, під час розгляду матеріалів дисциплінарного провадження використовувались матеріали службового розслідування; копії матеріалів кримінального провадження № 0000520, зокрема висновок експерта від 22.04.2020 № 10/1-149 та висновок експерта від 17.04.2020 № 13/574; інші відомості у їх сукупності.

У висновку вказувалось, що із матеріалів дисциплінарної скарги випливає, що прокуратурою Львівської області відповідно до вимог п. п. 1,3 Розділу II п. 4 Розділу III Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах прокуратури, затвердженої наказом Генеральної прокуратури України від 06.12.2017 № 343 проведено службове розслідування стосовно прокурора ОСОБА_1 за результатами якого встановлено наступне.

Згідно з листом керівника Львівської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_4 від 26.03.2020 № 14.34/106-2033 вих-20 встановлено, що 26.03.2020 о 02:00 інспектори взводу № 2 роти № 1 батальйону № 2 Управління патрульної поліції у Львівській області ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 на перехресті вулиць Личаківської - Чернігівської у місті Львові зупинили чоловіка, який на їх вимогу щодо встановлення особи пред`явив документ - посвідчення працівника Золочівської місцевої прокуратури Львівської області, виданого на ім`я прокурора ОСОБА_8 .

Проте, поведінка останнього для працівників поліції була підозрілою, а тому вони запропонували прокурору ОСОБА_8 пройти поверхневу перевірку, в результаті якої у нього було виявлено штик-ніж з металу сірого кольору та паперовий згорток із подрібненою і висушеною речовиною рослинного походження.

Під час проведення прокуратурою області службового розслідування прокурор ОСОБА_8 надав пояснення, що 25.03.2020 на Привокзальному ринку міста Львова він придбав сталевий штик-ніж у невідомої особи. Зазначений предмет придбав тому, що є колекціонером монет і автентичних речей та був впевнений, що придбаний штик-ніж являється сувенірною продукцією.

У подальшому, він прийшов до приміщення Залізничного відділу поліції міста Львова, за адресом, вул. Чернівецька, 2 , де привітав свого знайомого ОСОБА_9 з днем народження. У цьому приміщенні разом з ОСОБА_9 та іншими невідомими особами з числа працівників відділу поліції перебував приблизно до 22:30, а після цього попрямував до зупинки громадського транспорту.

Проте, у зв`язку з відсутністю громадського транспорту вирішив рухатись пішки в сторону Галицького перехрестя.

На розі вулиць Личаківської та Чернігівської міста Львова його зупинили працівники поліції та запропонували надати документ, що посвідчує особу. За відсутності інших документів він надав службове посвідчення, водночас немаючи наміру вчиняти тиск на них або зловживати своїм правовим статусом. Потім на прохання працівників поліції прокурор ОСОБА_8 надав можливість оглянути свої речі, у тому числі придбаний штик-ніж. Крім того, у мочці, яка знаходилась на поясі його одежі, виявили паперовий згорток із невідомою рослинною речовиною. Яким чином цей згорток з невідомою речовиною опинився в його сумочці пояснити не може.

У подальшому, працівники патрульної поліції викликали слідчо-оперативну групу, було проведено огляд місця події, під час якого слідчим вилучено штик-ніж та паперовий згорток з подрібненою речовиною рослинного походження.

Інспектор 2-го взводу 2-ої роти 1-го батальйону Управління патрульної поліції у Львівській області ОСОБА_10 у своєму поясненні під час проведення прокуратурою Львівської області службового розслідування зазначив, що приблизно о 2-ій годині ночі він, спільно з інспекторами ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , на перехресті вулиць Личаківська-Чернівецька міста Львова виявили підозрілу особу чоловічої статі, який був одягнутий у чорний одяг та мав при собі поліетиленовий пакет білого кольору. Вони вирішили перевірити особу цього чоловіка.

На пропозицію працівників поліції надати документ, що посвідчує особу зазначений чоловік пред`явив службове посвідчення працівника прокуратури на ім`я ОСОБА_8 . Крім того, чоловік повідомив, що повертається додому із святкування дня народження свого друга.

На запитання, чи є у нього заборонені речі, прокурор ОСОБА_8 почав нервувати, поводив себе досить підозріло, а тому ним, працівником патрульної поліції ОСОБА_10 , було прийнято рішення про проведення поверхневого огляду цієї особи. Під час проведення поверхневої перевірки, в поліетиленовому пакеті білого кольору виявлено замотаний в газету штик-ніж.

У зв`язку з тим, що прокурор ОСОБА_8 продовжував поводити себе досить нервово він прийняв рішення викликати слідчо-оперативну групу. Продовжуючи спілкуватись з ОСОБА_8 він запитав про зміст сумочки світлого кольору, яка знаходилась у нього на поясі. Довгий час прокурор ОСОБА_8 не хотів показувати зміст сумочки, однак через деякий час витягнув з неї паперовий згорток, розкрив його. У паперовому згортку виявилась подрібнена речовина зеленого кольору. Як йому пояснив ОСОБА_8 "це була маріхуана".

Після прибуття слідчо-оперативної групи у прокурора ОСОБА_8 були вилучені штик-ніж та подрібнена речовина зеленого кольору.

Аналогічні пояснення щодо події 26.03.2020, яка відбулась о 2-ій годині ночі на розі вулиць Личаківська-Чернівецька у місті Львові, надали інспектори 2-го взводу 2-ої роти 1 -го батальйону Управління патрульної поліції у Львівській області ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Слідчий слідчого відділу Личаківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_12 пояснила, що 26.03.2020 о 02:04 надійшло повідомлення із служби "102", що екіпаж патрульної поліції у складі ОСОБА_10 , ОСОБА_6 та ОСОБА_13 зупинив особу, у якої під час поверхневої перевірки виявлено штик-ніж.

Вона, як слідчий, отримала доручення від оперативного чергового щодо реагування на правопорушення, а тому у складі слідчо-оперативної групи виїхала на місце події.

На розі вулиць Личаківська-Чернівецька у місті Львові затриманий чоловік пред`явив їй посвідчення працівника Золочівської місцевої прокуратури Львівської області на ім`я ОСОБА_1 ..

Після цього нею проведено слідчу дію - огляд місця події, під час якої у прокурора ОСОБА_8 вилучено штик-ніж з металу сірого кольору та паперовий пакет із речовиною рослинного походження зеленого кольору.

Прокурор ОСОБА_8 підписати протокол відмовився.

Старший уповноважений ВКП Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_9 пояснив, що з прокурором ОСОБА_8 підтримує дружні відносини протягом 15 років. Крім того, ОСОБА_9 зазначив, що запросив ОСОБА_8 відсвяткувати 25-го березня 2020 року день його народження.

Приблизно о 16 годині 25.03.2020 він зустрівся з ОСОБА_8 на автомобільній стоянці біля Залізничного відділу поліції міста Львова. В його автомобілі він та ОСОБА_8 з нагоди дня народження вжили приблизно по 100 грам алкогольних напоїв та спілкувались до 19-ї години.

У зазначений час до них підійшов знайомий ОСОБА_8 , якого він раніше не зустрічав, вони з ОСОБА_8 розпрощались, і останній із своїм знайомим кудись пішли, а його ( ОСОБА_9 ) друзі відвезли додому.

Приблизно о 01 годині 30 хвилин 26.03.2020 йому телефонував ОСОБА_8 та повідомив, що його перевіряють працівники поліції. У подальшому зв`язок перервався. Після 25.03.2020 він з ОСОБА_8 особисто не зустрічався.

До матеріалів службового розслідування долучені 5 дисків DVD-R 4.7 GB № № 1232-1, 1232-2, 1244-1, 1244-2 та 1262.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-1, файлу № 1 встановлено наступне - до прокурора ОСОБА_1 на вулиці підходять працівники патрульної поліції, запитують, чи має він документ, що посвідчує особу. На що останній відповідає, що має службове посвідчення, демонструє його і пояснює, що є працівником Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області, повертається із святкування дня народження працівника Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області та йде додому.

На запитання працівників поліції, чи має він при собі заборонені речі, прокурор ОСОБА_1 повідомляє, що має при собі штик-ніж, який замотаний в газету, витягує цей предмет з білого пакету і передає працівникам поліції. Вказаний ніж придбав для того, щоб подарувати другу на день народження. Також чути як працівник поліції комусь зателефонував та просив приїхати на перехрестя вулиць Чернігівська-Личаківська. Крім цього, працівники поліції запитують у прокурора ОСОБА_1 , чи є інші заборонені речі, на що останній відповідає, що більше нічого немає та вони разом попрямували до службового автомобіля патрульної поліції.

Коли підійшли до службового автомобіля, прокурор ОСОБА_1 поставив білий пакет на багажник. Потім працівники поліції повідомили йому, що проведуть поверхневу перевірку. Після чого на відео чути як до працівника поліції хтось телефонує і він повідомляє, що затримали працівника прокуратури та просить приїхати. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-1, файлу № 2 встановлено наступне - між прокурором ОСОБА_1 та працівниками поліції триває розмова, через деякий час приїжджає командир роти батальйону правління патрульної поліції у Львівській області, якому ОСОБА_1 пред`являє службове посвідчення та пояснює, що повертається із святкування дня народження та іде додому, при собі має штик-ніж, який має подарувати другу.

На запитання працівників поліції, чи має він інші документи, прокурор ОСОБА_1 демонструє їм посвідчення водія. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-1, файлу № 3 встановлено наступне - між прокурором ОСОБА_1 та працівниками поліції відбувається розмова, у ході якої він пояснює, що повертається із святкування дня народження та йде додому. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-1, файлу № 4 встановлено наступне - прокурор ОСОБА_1 дістає свої речі, демонструє їх працівникам поліції. Також видно як працівник поліції відкриває його сумочку, яка знаходиться на поясі, дістає паперовий згорток, розмотав його, подивився та поклав назад. На питання працівника поліції - чи це вся трава, ОСОБА_1 відповів, що так, більше немає. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-1, файлу № 5 встановлено наступне - прокурор ОСОБА_1 постійно комусь телефонує, розмовляє по телефону та з працівниками поліції. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1232-1, файлу № 1 встановлено наступне - прокурор ОСОБА_1 у супроводі працівника патрульної поліції підходить до службового автомобіля, ставить на багажник автомобіля пакет, в лівій руці працівника поліції знаходиться газета, в якій щось замотано. Він повідомляє ОСОБА_1 , що буде проводити поверхневу перевірку.

Прокурор ОСОБА_1 витягує свої речі з кишень куртки та з сумочки, яка знаходиться на поясі, повідомляє працівника поліції, що у нього знаходиться службова флешка ЄРДР, службове посвідчення та інші документи, запропонував працівнику поліції викликати командира роти. Далі між ними відбувається розмова, під час якої ОСОБА_1 пояснює, що святкував день народження, а ніж придбав для подарунку іншому знайомому на день народження.

Прокурор ОСОБА_1 просить, щоб у нього не забирали штик-ніж, що він залишить цей предмет працівникам поліції, а завтра протягом дня прийде і забере. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1232-1, файлу № 2 встановлено наступне - продовжується розмова між ОСОБА_1 і командиром роти, у ході якої ОСОБА_1 розповідає як працював у прокуратурі Закарпатської області 2 роки та просить командира роти повернути йому штик-ніж.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1232-1, файлу № З встановлено наступне - продовжується розмова між ОСОБА_1 і працівниками поліції, які просять ще раз показати службове посвідчення. На їх прохання прокурор ОСОБА_1 показує своє службове посвідчення та телефонує комусь і просить приїхати і підтвердити, що він є працівником прокуратури.

Працівник поліції повідомляє ОСОБА_1 , що телефонував в чергову частину прокуратури, де йому дали згоду на приїзд слідчого і вилучення у ОСОБА_1 всього, що у нього є.

Після цього працівник поліції розпочинає проводити поверхневу перевірку ОСОБА_1 , просить його витягнути речі і підняти руки.

У прокурора ОСОБА_1 у сумочці знаходять паперовий згорток, працівник поліції його розкрив, подивився і запитав, чи вся трава, чи більше немає, на що ОСОБА_1 відповів, що так, вся. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1232-1, файлу № 4 встановлено наступне - ОСОБА_1 стоїть біля патрульного автомобіля, періодично до когось телефонує, потім розмовляє з працівниками поліції та в цей час приїжджає слідчо-оперативна група Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1232-1, файлу № 4 встановлено наступне - ОСОБА_1 розмовляє по телефону, до нього підходить слідча і повідомляє, що буде розпочинатись слідча дія і просить його показати посвідчення, після чого ОСОБА_1 демонструє службове посвідчення.

Слідча повторно повідомляє ОСОБА_1 , що в присутності двох понятих буде проводитись слідча дія - огляд місця події, між ним і працівниками поліції продовжується розмова. На цьому запис відео закінчується.

Оглядом вмісту диску DVD-R 4.7 GB папки № 1244-2, файлу № 4 встановлено наступне - ОСОБА_1 на вимогу слідчого відкрив свою сумочку, з якої дістав паперовий згорток та передав експерту. Експерт розкрив паперовий згорток, показав його вміст особам, які знаходились під час огляду. На цьому запис відео закінчується.

Крім того, із витягу ЄО встановлено, що 26.03.2020 о 02:04 до чергової частини Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області надійшло повідомлення зі служби "102", що за адресом АДРЕСА_1 екіпажом працівників поліції № 103 зупинено ОСОБА_1 , під час проведення поверхневої перевірки якого виявлено штик-ніж та паперовий згорток із речовиною рослинного походження зеленого кольору у висушеному та подрібненому стані.

Вказане повідомлення 26.03.2020 зареєстровано в журналі ЄО заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області за № 4981 та слідчим СВ Личаківського ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_12 внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000520 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 263 КК України та за № 0000521 з правовою кваліфікацією кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 309 КК України.

У подальшому вони об`єднані у кримінальне провадження № 0000520 з правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень за ч. 2 ст. 262 та ч. 1 ст. 309 КК України.

Постановою слідчого Першого слідчого відділу (відділ з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції) слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові Антошка М.І. від 19.05.2020 надано дозвіл членам комісії прокуратури Львівської області з службового розслідування можливих протиправних дій прокурора ОСОБА_1 на розголошення даних досудового розслідування у кримінальному провадженні від 26.03.2020 № 0000520, в частині відомостей, що містяться у протоколі огляду місця події та висновках за результатами проведення судових експертиз холодної зброї та психотропних речовин, прекурсорів та їх аналогів.

Зокрема, відповідно до висновку експерта від 22.04.2020 № 10/1-149, штик-ніж, який вилучений у ОСОБА_1 являється багнет-ножом та є військовою коротко-клинковою холодною зброєю колюче-ріжучої дії. Багнет-ніж являється багнет-ножом зразка 1929 року до магазинної гвинтівки системи Маузера, промислового виробництва Польщі, є військовою коротко-клинковою холодною зброєю колюче-ріжучої дії.

Відповідно до висновку експерта від 17.04.2020 № 13/574 речовина рослинного походження у подрібненому та висушеному стані, яка вилучена у прокурора ОСОБА_1 є подрібненою речовиною рослинного походження зеленого кольору, яка міститься в паперовому згортку містить тетрагідроканабіол і є канабісом. Канабіс відноситься до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено. Маса канабісу в перерахунку на висушену речовину становить 0,45 грам.

Отже, в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 , 1984 р.н., в органах прокуратури працює з березня 2007 року, з березня 2019 року обіймає посаду прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області (наказ від 28.03.2019 № 418к). Присягу працівника прокуратури прийняв 08.02.2011.

З положеннями Кодексу професійної етики та поведінки працівників прокуратури ознайомлений 21.12.2012 та 23.04.2020.

У характеристиці, наданої керівником Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_14 , ОСОБА_1 за характером урівноважений, ввічливий, однак втрачає авторитет в колективі, оскільки останнім часом виявляє безвідповідальність до виконання покладених на нього обов`язків.

За результатами перевірки член кадрової комісії дійшла до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру", притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом.

У зв`язку з цим, член кадрової комісії не досліджувала питання наявності або відсутності вини прокурора у вчиненні кримінального правопорушення, а надала правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку в частині порушення норм професійної етики.

Статтею 19 Закону № 1697-VII передбачено, що прокурор зобов`язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема, не допускати поведінки, яка дискредитує його, як представника прокуратури, та може зашкодити авторитету прокуратури.

Згідно з статтями 19, 21 вказаного Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого всеукраїнською конференцією прокурорів 27.04.2017 прокурор має не допускати будь-яких проявів, які можуть створити враження корупційних, у тому числі, вступати у позаслужбові стосунки з метою використання службових повноважень або службового становища; прокурору слід уникати особистих зв`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність виконання професійних обов`язків, скомпрометувати звання прокурора, не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс.

Відповідно до Модельного кодексу поведінки державних службовців (Рекомендація № Я (2000) 10 Комітету Міністрів державам-членам Ради Європи щодо кодексів поведінки державних службовців, прийнята Комітетом міністрів на 106 сесії 11 травня 2000 року), державний службовець повинен здійснювати свої повноваження відповідно до закону, і тих законних вимог і етичних стандартів, що стосуються його чи її функцій, завжди поводитись таким чином, щоб була забезпечена віра громадськості у чесність, безсторонність і ефективність публічної влади.

Згідно з Нормами професійної відповідальності та переліком необхідних прав та обов`язків прокурорів, прийнятих Міжнародною Асоціацією прокурорів 23.04.1999, прокурори зобов`язані завжди підтримувати честь та гідність професії, вести себе професійно, відповідно до закону, правилами та етикою їх професії, в будь-який час дотримуватись найбільш високих норм чесності.

Відповідно до пунктів 1, 3 Керівних принципів, що стосуються державних обвинувачів, які прийняті восьмим конгресом Організації об`єднаних націй з попередження злочинності та поводженню з правопорушниками (Гавана, Куба, 27.08-07.09.1990) особи, відібрані для здійснення судового переслідування, повинні мати високі моральні якості та здібності, а також відповідну підготовку та кваліфікацію.

Особи, які здійснюють судове переслідування, будучи найважливішими представниками системи відправлення кримінального правосуддя, завжди зберігають честь та гідність своєї професії.

Згідно з пунктом 2 Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України № 111 від 13.04.2017, до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать вчинення дій, що містять ознаки корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших кримінальних правопорушень.

Вчинення прокурором дій, які шкодять авторитету прокуратури, свідчить про нанесення ним шкоди чесності і гідності прокурорської професії, про його невідповідність вимогам щодо наявності високих моральних якостей.

Член кадрової комісії звернув увагу , що прокурор ОСОБА_1 грубо порушив вищевказані вимоги до професійної етики та поведінки прокурора, допустив вчинення дій, які мають ознаки кримінальних правопорушень.

Грубе порушення правил прокурорської етики має місце, оскільки проігноровані ОСОБА_1 етичні норми є основоположними нормами поведінки прокурора.

Допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого прокурора, органів прокуратури, так і держави в цілому, тому що прокурори при здійсненні своїх повноважень представляють державу.

Такі дії мають своїм наслідком зростання обурення в суспільстві діями органів влади, провокують соціальні конфлікти.

Порушення, вчинене ОСОБА_1 має грубий характер, оскільки йому, як прокурору та процесуальному керівнику у багатьох кримінальних провадженнях, достеменно відомі склади злочинів, передбачені статтею 263 та статтею 309 КК України, їх об`єктивна та суб`єктивна сторона.

Наявність у будь-якого прокурора в його особистих речах предметів з ознаками холодної зброї, а тим більше наркотичних засобів або прекурсорів, є неприпустимим та не може бути виправдано жодними обставинами.

Крім того, вказані дії прокурора ОСОБА_1 викликали негативний громадський резонанс та завдали суттєвої шкоди авторитету прокуратури. Вилучення у нього працівниками поліції холодної зброї та наркотичних засобів набуло широкого розголосу у загальнодержавних і регіональних друкованих та електронних засобах масової інформації.

З викладеного можна дійти висновку, що вчинення прокурором дій, які шкодять авторитету прокуратури, свідчить також про нанесення ним шкоди честі та гідності прокурорської професії, про його невідповідність вимогам щодо наявності високих моральних якостей.

Отже, за результатами проведеної перевірки доводи дисциплінарної скарги знайшли своє підтвердження.

Згідно з висновком про наявність дисциплінарного проступку прокурора від 14 вересня 2020 року № 07/3/1-638дс-191дп-20 ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності та накладенню дисциплінарного стягнення у зв`язку з вчиненням ним дисциплінарного проступку, у виді: вчинення дій, що порочать звання прокурора та одноразового грубого порушення правил прокурорської етики (п. п. 5 та 6 ч. 1 ст. 43 Закону України "Про прокуратуру". Строк притягнення до дисциплінарної відповідальності не сплинув. При виборі виду дисциплінарного стягнення щодо ОСОБА_1 слід зважити на характер дисциплінарного проступку, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини.

При цьому, зокрема, врахувати очевидність та грубість порушень, а також те, що вони підривають авторитет самого прокурора, як органів прокуратури, так і держави в цілому.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 43-45 Закону України "Про прокуратуру", підпунктом 7 пункту 22 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури", пунктами 2, 3 Порядку роботи кадрових комісій, затвердженого наказом Генерального прокурора від 17.10.2019 № 233 (з відповідними змінами), пунктами 4, 16, 18 Розділу І, пунктами 1, 3 Розділу III Порядку розгляду кадровою комісією скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, здійснення дисциплінарного провадження та прийняття рішення за результатами дисциплінарного провадження, затвердженого наказом Генерального прокурора від 4.11.2019 № 266 (з відповідними змінами) запропоновано притягнути прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

Матеріалами справи підтверджується, що на виконання вимог Закону № 1697-VII та, відповідно вимог Порядку № 266, відповідачем належним чином повідомлялося позивачу про час та місце розгляду засідання Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, на якому буде розглядатись висновок про наявність дисциплінарного проступку у діях прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 .

Також, матеріали справи містять заяву позивача від 30.09.2020, у якій він повідомив відповідача, що у зв`язку із діючими карантинними обмеженнями, а також наявними сімейними обставинами у нього відсутня можливість прибути 01.10.2020 в приміщення Офісу Генерального прокурора та взяти участь у засіданні кадрової комісії на якому розглядатиметься висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора ОСОБА_1 у дисциплінарному провадженні № 07/3/2-638дс-191дп-20 за дисциплінарною скаргою прокурора Львівської області ОСОБА_3 .

Листом від 04.11.2020 позивач повідомив відповідача про відсутність можливості прибути 05.11.2020 в приміщення Офісу Генерального прокурора та взяти участь у засіданні кадрової комісії на якому розглядатиметься висновок про наявність дисциплінарного проступку прокурора ОСОБА_1 у дисциплінарному провадженні № 07/3/2-638дс-191дп-20 за дисциплінарною скаргою прокурора Львівської області ОСОБА_3 у зв`язку з сімейними обставинами, не виданням наказу про відрядження та у зв`язку із діючими карантинними обмеженнями.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 266 після розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, за результатами дисциплінарного провадження кадрова комісія приймає одне з таких рішень: - про накладення дисциплінарного стягнення; - про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора; - про закриття дисциплінарного провадження.

Відповідно до пункту 16 Порядку № 266 рішення кадрової комісії, крім зазначених в абзаці другому цього пункту, в тому числі процедурні, обговорюються її членами і ухвалюються шляхом відкритого голосування більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Член кадрової комісії має право голосувати "за" чи "проти" рішення кадрової комісії. У разі рівного розподілу голосів приймається рішення, за яке проголосував голова кадрової комісії.

Рішення про накладення дисциплінарного стягнення та рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора ухвалюється шляхом відкритого голосування більшістю від загальної кількості членів кадрової комісії. Якщо рішення про накладення дисциплінарного стягнення чи рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора не набрало чотирьох голосів, кадровою комісією ухвалюється рішення про закриття дисциплінарного провадження.

За пунктами 17-19 Порядку № 266 кадрова комісія приймає рішення за результатами дисциплінарного провадження на засіданні, на якому було розглянуто висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора. У разі відсутності на засіданні прокурора, щодо якого здійснюється провадження, кадрова комісія перед прийняттям рішення обговорює результати розгляду висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора.

Член кадрової комісії, який проводив перевірку дисциплінарної скарги та готував висновок про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора, не має права брати участі у голосуванні при прийнятті рішення за результатами розгляду зазначеного висновку та бути присутнім під час проведення такого голосування.

При прийнятті рішення у дисциплінарному провадженні враховуються характер проступку, його наслідки, особа прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення, а також інші обставини, що мають значення для прийняття рішення.

Зокрема відповідно до пункту 22 Порядку № 266 рішення про неможливість подальшого перебування особи на посаді прокурора за результатами дисциплінарного провадження може бути прийнято у разі, якщо дисциплінарний проступок, вчинений прокурором, має характер грубого порушення.

Так, розглянувши висновок про наявність дисциплінарного проступку в діях прокурора рішенням кадрової комісії з розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів від 05 листопада 2020 року № 264 дп-20 "Про дисциплінарного стягнення" вирішено притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності прокурора Миколаївського відділу Золочівської місцевої прокуратури Львівської області ОСОБА_1 та накласти на нього дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.

У мотивувальній частині вказаного рішення від 05 листопада 2020 року № 264 дп-20 містились посилання на те, що згідно вимог частини третьої, пунктів 3, 4 частини четвертої статті 19 Закону України "Про прокуратуру" прокурор зобов`язаний неухильно додержуватися присяги прокурора. За порушення присяги прокурор несе відповідальність, передбачену законом. Прокурор зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

Відповідно до вимог ст. 21 Кодексу професійної етики та поведінки прокурорів, затвердженого Всеукраїнською конференцією прокурорів 27 квітня 2017 року, прокурору слід не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити його репутації та авторитету прокуратури, викликати негативний суспільний резонанс. Поза службою поводитись коректно і пристойно. При з`ясуванні будь-яких обставин з представниками правоохоронних і контролюючих органів не використовувати свій службовий статус, у тому числі посвідчення прокурора з метою впливу на посадових осі

Згідно з статтею 33 зазначеного Кодексу, відповідно до Закону України "Про прокуратуру" прокурори зобов`язані неухильно дотримуватися вимог цього Кодексу. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Їх порушення тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У разі одноразового грубого порушення правил прокурорської етики прокурора може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Також, у вказаному рішенні містилось посилання на пункт 2 розділу І Порядку організації роботи з питань внутрішньої безпеки в органах прокуратури України, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 13 квітня 2017 року № 111, згідно якого до дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури, належать: вчинення дій, що містять ознаки корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, інших кримінальних правопорушень; протиправні позаслужбові стосунки - використання прокурором своїх службових повноважень або службового статусу та пов`язаних із цим можливостей на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб; порушення прокурором вимог, заборон та обмежень, встановлених Законами України "Про запобігання корупції", "Про прокуратуру".

Вчинення прокурором дій, які шкодять авторитету прокуратури, свідчить про нанесення ним шкоди чесності і гідності прокурорської професії, про його невідповідність вимогам щодо наявності високих моральних якостей.

Кадрова комісія звернула увагу, що прокурор ОСОБА_1 грубо порушив вищевказані вимоги до професійної етики та поведінки прокурора, допустив вчинення дій, які мають ознаки кримінальних правопорушень.

Грубе порушення правил прокурорської етики має місце, оскільки проігноровані ОСОБА_1 етичні норми є основоположними нормами поведінки прокурора.

Допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого прокурора, органів прокуратури, так і держави в цілому, тому що прокурори при здійсненні своїх повноважень представляють державу.

Такі дії мають своїм наслідком зростання обурення в суспільстві діями органів влади, провокують соціальні конфлікти.

Порушення, вчинене ОСОБА_1 має грубий характер, оскільки йому, як прокурору та процесуальному керівнику у багатьох кримінальних провадженнях, достеменно відомі склади злочинів, передбачені ст. 263 та ст. 309 КК України, їх об`єктивна та суб`єктивна сторона.

Наявність у будь-якого прокурора в його особистих речах предметів з ознаками холодної зброї, а тим більше наркотичних засобів або прекурсорів, є неприпустимим та не може бути виправдано жодними обставинами.

Крім цього, вказані дії прокурора ОСОБА_1 викликали негативний суспільний резонанс та завдали шкоди авторитету прокуратури. Вилучення у нього працівниками поліції холодної зброї та наркотичних засобів набуло широкого розголосу у загальнодержавних і регіональних друкованих та електронних засобах масової інформації.

Таким чином, згідно рішення комісії позивач підлягав притягненню до дисциплінарної відповідальності на підставі пунктів 5, 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру", оскільки викладене на переконання комісії вказувало на доведеність обставин дисциплінарної скарги щодо грубого порушення позивачем правил прокурорської етики.

Разом з тим, під час прийняття рішення в дисциплінарному провадженні щодо виду дисциплінарного стягнення кадрова комісія зважала на характер проступку позивача, його наслідки, особу прокурора, ступінь його вини, обставини, що впливають на обрання виду дисциплінарного стягнення та не вбачала наявності підстав для застосування більш м`яких видів стягнення, передбачених частиною першою статті 49 Закону № 1697-VII.

Отже, підставою для прийняття кадровою комісією рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача згідно пунктів 5, 6 частини першої статті 43 Закону України "Про прокуратуру" слугували грубе порушення позивачем правил прокурорської етики, а саме вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури.

Верховний Суд у рішенні від 15 березня 2018 року по справі № 800/454/17, аналізуючи відповідні норми профільного законодавства зазначив, що вимоги морального змісту, визначені Кодексом професійної етики та поведінки працівників прокуратури, а також Кодексом професійної етики та поведінки прокурорів, - віднесені до службово-трудових обов`язків працівників органів прокуратури.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 49 Закону № 1697-VII на прокурора може бути накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади в органах прокуратури.

Частиною першою статті 43 Закону № 1697-VII встановлені підстави для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності, у тому числі за: - вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури; - систематичне (два і більше разів протягом одного року) або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики;

Відповідно до частини 2 вказаної статті, притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності не виключає можливості притягнення його до адміністративної чи кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом.

Згідно мотивувальної частини рішення кадрової комісії від 05 листопада 2020 року № 264 дп-20 остання оцінювала тільки ті факти, які можуть свідчити про наявність або відсутність у діях прокурора складу дисциплінарного проступку та ступінь його вини. З`ясовані під час перевірки факти та обставин мали значення виключно для прийняття рішень у межах компетенції та жодним чином не свідчили про доведеність вини особи у вчиненні кримінальних правопорушень.

Правовою підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора є повне доведення його вини в ході службового розслідування чи дисциплінарного провадження, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного проступку, уточнення ступеня вини особи. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях прокурора ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Слід зазначити що дисциплінарний проступок - це винне, протиправне діяння (бездіяльність), яке зазіхає на трудову дисципліну у відповідному організованому колективі (підприємство, установа) шляхом невиконання чи неналежного виконання своїх трудових обов`язків, за яке передбачене застосування дисциплінарних санкцій, що визначені у чинному законодавстві.

Оцінюючи дії позивача та наслідки, покладені в основу висновку кадрової комісії, про вчинення прокурором дисциплінарного проступку, колегія суддів вважає, що вони не відповідають наведеним вище вимогам етики до прокурора.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком кадрової комісії та судом першої інстанції про те, що порушення прокурором ОСОБА_1 правил прокурорської етики підриває авторитет як до самого прокурора, так і органів прокуратури та держави в цілому. Такі дії мають своїм наслідком зростання обурення в суспільстві діями органів влади, провокують соціальні конфлікти.

До того ж, позивач як особа, яка має відповідні професійні знання, будучи фаховим юристом, перебуваючи на посаді в органах прокуратури, будучи ознайомлений з вимогами щодо прокурорської етики мав знати, яка поведінка шкодить репутації працівника прокуратури та авторитету прокуратури та не допустити її.

Так, у справі № 800/549/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 19 Закону № 1697-VII прокурор зобов`язаний додержуватися правил прокурорської етики, зокрема не допускати поведінки, яка дискредитує його як представника прокуратури та може зашкодити авторитету прокуратури.

При цьому, обираючи вид дисциплінарного стягнення стосовно позивача, як вище зазначалося, кадрова комісія виходила з відсутності підстав для накладення більш м`якого стягнення, ніж звільнення з посади в органах прокуратури, оскільки вважала, що вчинений позивачем дисциплінарний проступок не сумісний з подальшим заняттям ним будь-якої посади в органах прокуратури.

Верховний Суд у пункті 59 постанови від 23 липня 2020 року у справі № 9901/997/18 відзначив, що для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності за такий дисциплінарний проступок, як вчинення дій, що порочать звання прокурора і можуть викликати сумнів у його об`єктивності, неупередженості та незалежності, у чесності та непідкупності органів прокуратури та/або одноразове грубе порушення правил прокурорської етики, КДКП має установити, зокрема, факт поведінки, що скомпрометувала звання працівника прокуратури, зашкодила його репутації та авторитету прокуратури, викликала негативний громадський резонанс. При цьому, обов`язкова наявність судового рішення, яким би прокурора було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, склад якого передбачає відповідні діяння, не є умовою для притягнення прокурора до дисциплінарної відповідальності.

За практикою Європейського суду з прав людини не вважається порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися в контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06 жовтня 1982 року у справі "X. v. Austria" про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07 жовтня 1987 року у справі "C. v. the United Kingdom" про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі "Ringvold v. Norway", заява № 34964/97). Отже, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

При розгляді даної адміністративної справи встановлено, що при винесенні оскаржуваного рішення від 05 листопада 2020 року № 264 дп-20 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури, кадрова комісія виходила з наявних матеріалів, які у сукупності свідчили на користь висновку про обґрунтованість застосування до позивача найсуворішого виду відповідальності згідно із Законом України "Про прокуратуру".

З огляду на вказане, доводи апелянта про те, що до нього незаконно застосовано найсуворіший вид відповідальності не беруться колегією суддів до уваги.

Колегія суддів звертає увагу, що за приписами пункту 11 Порядку № 266 розгляд висновку про наявність чи відсутність дисциплінарного проступку прокурора відбувається на засадах змагальності.

На засіданні кадрової комісії заслуховуються пояснення члена кадрової комісії, який проводив перевірку дисциплінарної скарги, особи, яка подала дисциплінарну скаргу, та/або її представника, прокурора, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представника, а також інших осіб у разі необхідності. Прокурор, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право відмовитися від надання пояснень стосовно себе, ставити питання учасникам дисциплінарного провадження, висловлювати заперечення, заявляти клопотання, а також за наявності сумнівів у неупередженості та об`єктивності члена кадрової комісії подавати заяву про його відвід. Відмова прокурора, щодо якого здійснюється дисциплінарне провадження, від надання стосовно себе пояснень не означає визнання відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до встановлених обставин, підтверджених матеріалами справи, позивач не скористався наданим йому правом та вирішив не брати участі у засіданні кадрової комісії, що розглядала питання обґрунтованості висновку про притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене та те, що позивач не надав, як суду першої інстанції, так і суду апеляційної інстанції, доказів процедурних порушень комісії під час розгляду дисциплінарного провадження та протиправності самого рішення кадрової комісії із розгляду дисциплінарних скарг про вчинення прокурором дисциплінарного проступку та здійснення дисциплінарного провадження щодо прокурорів Офісу Генерального прокурора від 05.11.2020 № 264дп-20, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про правомірність такого рішення та відсутність підстав для його скасування, а також задоволення позову в цій частині.

Крім того, визнання правомірним цього рішення обумовлює відмову у задоволенні похідних вимог про визнання протиправними дій Офісу Генерального прокурора та Львівської обласної прокуратури щодо звільнення ОСОБА_1 , скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, що вірно було встановлено судом першої інстанції.

Отже, враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

В той же час, проаналізувавши вказані вище та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують правильності висновків суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для відмови у задоволенні позову та вважає, що судом першої інстанції повно встановлено фактичні обставини справи, правильно визначено норми матеріального і процесуального права, які підлягають застосуванню.

Також, надаючи оцінку всім доводам учасників справи, судова колегія також враховує рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Апелянт не надав до суду належні докази, що підтверджують факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 21.03.2024 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Мельничук В.П.

Оксененко О.М.

Повний текст постанови виготовлений 15.07.2024.