Справа № 160/5702/24
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2024-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 червня 2024 року Справа № 160/5702/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Луніної О.С.
за участі секретаря судового засідання Камінської С.В.
представників позивача Охріменка А.А.
представника відповідача Одинець О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправною та скасування постанови,-
29.02.2024 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, в якій позивач просить:
- визнати неправомірним та скасувати Наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №260/ПС-ЗК від 29.11.2023 року;
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 березня 2024 року, прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/5702/24, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
24.04.2024 року до суду від відповідача, на виконання вимог ухвали суду від 11.04.2024 року, надійшли витребувані документи.
30.04.2024 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останнім викладена позиція аналогічна заявленій ним у власній позовній заяві та додатково зауважено, що, на думку останнього, фактично відповідачем була призначена за змістом і обсягом питань планова перевірка ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг». Так, на підприємстві протягом 2023 року сталося три нещасних випадки зі смертельними наслідками у різних структурних підрозділах: у конвертерному цеху з працівницею ОСОБА_1 , у доменному цеху №1 з працівником ОСОБА_2 , у гірничому департаменті з працівником ОСОБА_3 . Про зазначені нещасні випадки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» своєчасно повідомляло Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці згідно Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварійна виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 337 від 17.04.2019р. Тобто, відповідач об`єктивно мав можливість належно обґрунтовувати своє рішення про призначення позапланової перевірки зазначаючи серед підстав про відповідний нещасний випадок але не зробив цього ані в наказі, а ні в направленні на перевірку. З огляду на відсутність будь яких відомостей за обґрунтуванням наказу №260/ПС-ЗК, як зазначалося вище, є незрозумілим не тільки обставини, а також підприємство де стався нещасний випадок за яким призначено позаплановий захід, не зазначено з ким саме та у якому підрозділі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 травня 2024 року клопотання Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/5702/24 було задоволено та встановлено забезпечити участь представника Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» - Охріменка Андрія Анатолійовича у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
14.05.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 травня 2024 року клопотання Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/5702/24 було задоволено та встановлено забезпечити участь представника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Одинець Ольги Миколаївни у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
У підготовчому судовому засіданні 14.05.2024 року було відкладено розгляд справи до 28.05.2024 року о 11:40 год.
17.05.2024 року до суду через підсистему «Електронний суд» від представника позивача надійшли додаткові пояснення у яких останнім було, зокрема, зауважено, що попередньо протягом 2020-2021 років Держпраці здійснювалися позапланові заходи державного нагляду (перевірки) через настання нещасних випадків на підприємстві. Водночас, оформлення відповідних направлень на перевірки відповідало вимогам Закону №877 та давало можливість підприємству ідентифікувати коло і обсяг питань перевірки, мінімізувало ризики проведення перевірок з ширшим обсягом питань. В них Відповідач зазначав інформацію щодо нещасного випадку, який зумовив призначення позапланового заходу, підрозділ підприємства, який буде у зв`язку з цим підлягати перевірці. За цими направленнями посадові особи Держпраці здійснювали перевірки відповідних підрозділів підприємства згідно обумовлених обсягом питань, підприємство розуміло цей обсяг та належним чином сприяло законним діям відповідача.
27.05.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2024 року клопотання Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/5702/24 було задоволено частково, встановлено забезпечити участь представника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Одинець Ольги Миколаївни у підготовчих засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, у задоволенні іншої частини клопотання відмовлено.
У підготовчому судовому засіданні 28.05.2024 року, усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання, з метою надання часу представнику відповідача для ознайомлення з додатковими поясненнями у справі, які надано представником позивача до суду, було вирішено продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів та відкласти розгляд справи до 18.06.2024 року об 11:30 год.
17.06.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.
Представники сторін в підготовче судове засідання 18.06.2024 року не з`явились, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується доказами, наявними в матеріалах справи.
21.06.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 червня 2024 року клопотання Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі №160/5702/24 було задоволено та встановлено забезпечити участь представника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці Одинець Ольги Миколаївни у судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
У підготовчому судовому засіданні 25.06.2024 року усною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, із занесенням до протоколу судового засідання було вирішено закрити підготовче провадження у справі №160/2202/24 та перейти до розгляду справи по суті у той самий день, а також судове засідання було відкладено до 27.06.2024 року о 11.30 год.
25.06.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшла згода на розгляд справи по суті у той самий день, після закінчення підготовчого засідання.
26.06.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, у яких останнім було зазначено про допущення технічної описки в направленні на проведеня перевірки, в частині зазначення номера наказу, на виконання якого здійснювався захід. Вірним вважати номер - №360/ПС-ЗК.
26.06.2024 року за допомогою засобів електронного зв`язку від представника відповідача надійшло клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції.
В судовому засіданні 27.06.2024 року представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому, у відповіді на відзив та додаткових поясненнях доводи, просив повністю задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судовому засіданні 27.06.2024 року пред`явлений позов не визнав та, посилаючись на викладені у відзиві на позовну заяву доводи, просив повністю відмовити у задоволенні позовних вимог.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено, що відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пунктів 1, 9 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459 (із змінами), Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (із змінами), підпунктів 5, 7,15,27 пункту 4 Положення про Південно- Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303, наказу Міністерства економіки України «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» від 16.06.2023 № 5782, у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, було видано наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 29.11.2023 № 360/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)».
На виконання наказу від 29.11.2023 № 360/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)» було видано направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №ПС/1/2463737-23 від 29.11.2023 на проведення позапланової перевірки з 30.11.2023 до 13.12.2023. У направленні зазначено предмет здійснення заходу « з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання вимог Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2136-ІХ» та підстави здійснення заходу «абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку.
Вищевказані обставини стали підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
Відповідно дост. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стаття 4 Закону України від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII «Про охорону праці» (далі - Закон № 2694-XII) визначає, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.
Відповідно до статті 38 Закону № 2694-XII державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють, зокрема, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Статтею 259 Кодексу законів про працю України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Підпунктом 13 пункту 4, абзацом 1 пункту 27, абзацом 3 пункту 34 Положення № 96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків; бере участь у роботі комісій з розслідування нещасних випадків на виробництві.
Згідно з пунктом 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Згідно з пунктом 1 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці № 167 від 23.09.2022, повноваження вказаного Міжрегіонального управління поширюються на територію Кіровоградської, Дніпропетровської та Запорізької областей.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 цього Положення одним із основних завдань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
Абзацом 9 частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закону №877-V) передбачено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Із аналізу наведеного слідує, що предмет позапланової перевірки є обмеженим лише тими питаннями, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, та які обов`язково зазначені у посвідченні (направленні) на проведення перевірки.
Щодо застосування норм статті 6 Закону № 877 у контексті спірних правовідносин, суд звертає увагу на те, що Верховний Суд неодноразово висловлював свою позицію щодо приписів частини першої статті 6 Закону № 877. Так, у постанові від 13 квітня 2021 року у справі № 560/1674/19 суд указав таке: «необхідною умовою для здійснення заходу позапланової перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені частиною першою статті 41 Закону № 3038-VІ та пунктом 7 Порядку № 553. У спірних правовідносинах, як правильно зазначили суди, також підлягають врахуванню і положення частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», відповідно до якої під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Дотримання посадовими особами контролюючого органу законодавчо встановлених обмежень щодо призначення перевірки є обов`язковою передумовою для реалізації контролюючим органом права на проведення перевірки.».
Також у постанові від 07 липня 2022 року у справі № 280/1736/19 щодо питання застосування статті 6 Закону № 877-V Верховний Суд зробив наступні висновки: «закріплене у абзаці дев`ятому частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» положення, яким встановлено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю), покликане запобігти зловживанням державними органами (у даному випадку органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду)) у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.».
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). (ч. 3 ст. 6 Закону №877-V)
За змістом частини 1-2 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).(частина 3 статті 7 Закону №877-V ).
Суд звертає увагу на те, що законодавством, яке врегульовує спірні правовідносини, не передбачено можливості для органу державного нагляду (контролю) виходити за межі предмету позапланової перевірки як при оформленні направлення на її проведення, так і під час проведення такого контрольного заходу.
Суд бере до уваги і те, що Верховним Судом неодноразово висловлювались висновки щодо застосування вищевказаних норм матеріального права у правовідносинах, які виникали між органами, що здійснюють державний нагляд (контроль), переліченими у частині четвертій статті 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», та особами (фізичними і юридичними), стосовно яких здійснювались заходи державного нагляду (контролю).
Так, у постановах від 31.01.2019 року у справі № 809/799/17, від 20.09.2021 року у справі №2040/5544/18 та від 19.02.2021 року у справі № 820/7069/16 Верховний Суду зробив висновок, що відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Так, цей законодавчий припис покликаний запобігти зловживанню державними органами проводити перевірки з ширшим обсягом питань, а тому під час розгляду цієї категорії справ дослідженню підлягає інформація, що стала підставою для призначення позапланового заходу, на відповідність визначеній інформації та тільки її відображення у наказі та направленні (посвідченні) на проведення позапланового заходу.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
В силу положень статті 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю)
За такого правового регулювання, колегія суддів зазначає, що інспекційне відвідування проводиться на підставі наказу та направлення, які приймаються за відповідних підстав.
Верховний Суд у постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 804/2956/17 наголосив, що даючи оцінку рішенню (припису) посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками позапланової перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення/припису (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки і її предметом.
Отже, з`ясування дотримання процедури проведення проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки є важливим питанням в аналогічних спорах.
Так, судом встановлено, що повідомленням про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) №75-294 від 24.08.2023 року, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» було повідомлено Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про те, що 23.08.2023 року о 16.10 год на підприємстві стався нещасний випадок з горновим 6-го розряду ОСОБА_2 .
Повідомленням про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) №75-198 від 08.06.2023 року, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» було повідомлено Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про те, що 07.06.2023 року о 19.50 год на підприємстві стався нещасний випадок з машиністом крану металургійного виробництва ОСОБА_1 .
Повідомленням про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) №75-186 від 24.05.2023 року, ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» було повідомлено Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці про те, що 23.05.2023 року о 17.45 год на підприємстві стався нещасний випадок з в.о. електриком ділянки (у кар`єрі) ЦМП ГД ОСОБА_3 .
Наказом Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 29.11.2023 № 360/ПС-ЗК «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю)», відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пунктів 1, 9 Положення про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року № 459 (із змінами), Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (із змінами), підпунктів 5, 7,15,27 пункту 4 Положення про Південно-Східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці, пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» від 13.03.2022 № 303, наказу Міністерства економіки України «Про здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) протягом періоду воєнного стану» від 16.06.2023 № 5782, у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, було наказано провести у період з 30.11.2023 по 13.12.2023 позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у Публічному акціонерному товаристві «АрселорМіттал Кривий Ріг» з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання вимог Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2136-ІХ.
Також у направленні на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №ПС/1/2463737-23 від 29.11.2023, виданому на виконання вищевказаного наказу від 29.11.2023 № 360/ПС-ЗК зазначено предмет здійснення заходу «з питань додержання законодавства у сфері охорони праці та з питань додержання вимог Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» від 15 березня 2022 року №2136-ІХ» та підстави здійснення заходу «абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку».
Так судом береться до уваги те, що ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у своїй структурі має, зокрема, Департамент з виробництва чавуну та сталі, Шахтоуправління, Гірничо-збагачувальне виробництво, Прокатний департамент, які, в свою чергу, мають у своєму складі відповідні цеха та підрозділи, а отже з оскаржуваного наказу не можливо достименно встановити в якому підрозділі, цеху, тощо буде здійснюватися відповідачем позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки
Крім того, за твердженням позивача, на підприємстві протягом 2023 року сталося три нещасних випадки зі смертельними наслідками у різних структурних підрозділах: у конвертерному цеху з працівницею ОСОБА_1 , у доменному цеху №1 з працівником ОСОБА_2 , у гірничому департаменті з працівником ОСОБА_3 , однак з оскаржуваного наказу не можливо достеменно встановити, з яким саме фактом настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, пов`язано здійснення відповідачем позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки, призначеної спірним наказом від 29.11.2023 № 360/ПС-ЗК.
Під час розгляду справи судом, позивачем також до суду були надані направлення на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за попередні періоди, а саме від 13.10.2020 р. №313/5.8-н, від 29.06.2021 р.№29/5.6-н, від 29.06.2021 р. №972-Н, від 31.08.2021 р. №46/5.6-н, від 09.01.2020 №36/6-н, в яких було, зокрема, визначено у зв`язку з яким нещасним випадком на виробництві пов`язаний цей захід та який саме підрозділ підприємства буде у зв`язку з цим підлягати перевірці, а також чітко визначено які саме питання будуть перевірені під час здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).
За твердженням позивача, за вищевказаними направленнями на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за попередні періоди посадові особи відповідача здійснювали перевірки відповідних підрозділів підприємства згідно обумовлених обсягом питань, підприємство розуміло цей обсяг та належним чином сприяло законним діям відповідача.
На підставі зазначеного, суд погоджується з твердженням позивача, що зазначений відповідачем предмет перевірки є досить загальним, не встановлює конкретних питань, що підлягають з`ясуванню, виключає можливість суб`єкту господарювання визначити межі та обсяг такої перевірки.
Таким чином, Південно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці при прийнятті наказу №360/ПС-ЗК від 29.11.2023 року «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) було допущено не дотрималось всіх вимог встановлених статтями 6 та 7 Закону № 877-V.
Згідно з правовою позицією, висловленою Верховним Судом у постанові від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом будь-яких вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Згідно із статтею 1 Конвенції № 81 Міжнародної організації праці 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі (далі - Конвенція), кожний член Міжнародної організації праці, для якого ця Конвенція є чинною, повинен забезпечувати систему інспекції праці на промислових підприємствах.
Водночас Верховний Суд у постанові від 24 квітня 2024 року у справі № 380/6882/20 зауважує, що перелічені статтею 12 Конвенції № 81 права стосуються безпосередньо перевірки та виникають за умови забезпечення інспектора відповідними документами, що засвідчують повноваження на перевірку.
За змістом Закону № 877-V та Порядку № 823 до документів, які в розумінні статті 12 Конвенції № 81 забезпечують та засвідчують повноваження певного інспектора, у тому числі (…) відноситься наказ на перевірку.
Тотожна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19 грудня 2023 року у справі № 280/668/20.
Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також, у рішенні ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами. Разом із цим, обов`язок суду обґрунтовувати свої рішення не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п. 29 рішення ЄСПЛ від 9 грудня 2009 року у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).
Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на положення вказаної статті та зважаючи на задоволення позовних вимог ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у повному обсязі, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 6056,00 грн та судові витрати з оплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову у сумі 908,40 грн підлягають відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення цих коштів на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці.
У зв`язку з перебуванням судді Луніної О.С. у відпустці, повний текст рішення суду складений у перший робочий день.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці №360/ПС-ЗК від 29.11.2023 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 16.07.2024 року.

Суддя О.С. Луніна