Справа № 320/47100/23
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2024-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 липня 2024 року

м. Київ

справа №320/47100/23

адміністративне провадження №К/990/27103/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Рибачука А.І.,

суддів: Коваленко Н.В., Бучик А.Ю.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2024 у справі № 320/47100/23 за позовом ОСОБА_1 до Дарницької районної в місті Києві державної адміністрація в особі відділу з питань майна комунальної власності та приватизації про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчини дії,-

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив:

визнати протиправним та скасувати наказ відділу з питань майна комунальної власності та приватизації державного житлового фонду Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації від 02.01.2023 № 2/834-Д «Про оформлення дубліката свідоцтва про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 »;

зобов`язати Дарницьку районну в місті Києві державну адміністрацію внести до Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно України інформацію про відновлення оригіналу свідоцтва про право власності на житло за адресою: АДРЕСА_1 , виданого відділом приватизації комунального житлового фонду Дарницької райдержадміністрації від 06.09.2001 (розпорядження №834) та зареєстрованого 11.09.2001 за реєстровим № 5963.

Київський окружний адміністративний суд ухвалою від 09.01.2024 на підставі пункту 1 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відмовив у відкритті провадження у справі № 320/47100/23 за вищевказаним позовом.

Шостий апеляційний адміністративний суд постановою від 17.04.2024 залишив без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 , а ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 09.01.2024 - без змін.

12.07.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2024 у справі № 320/47100/23 за вищевказаним позовом.

Відповідно до частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Перевіряючи касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, колегія суддів виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з частиною другою статті 329 КАС України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу (частина третя статті 329 КАС України).

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві причин пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

З Єдиного державного реєстру судових рішень та доданих до касаційної скарги матеріалів видно, що повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції від 17.04.2024 складено 23.04.2024. При цьому, касаційну скаргу направлено до суду касаційної інстанції 09.07.2024, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником причин пропуску строку касаційного оскарження суд виходить з наступного.

Згідно з частиною третьою статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктами 6 та 7 частини першої статті 167 КАС України серед загальних вимог до форми та змісту письмового клопотання встановлено, що таке клопотання повинно містити перелік документів та інших доказів (за наявності), що до нього додаються, а також інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Аналіз викладених положень КАС України дає підстави для висновку, що при зверненні до суду з письмовим клопотанням щодо вирішення певного питання заявник повинен надати відповідні докази (за наявності), які підтверджують викладені у клопотанні обставини.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження у разі його пропуску з поважних причин, крім визначених законом випадків.

Враховуючи викладене, пропущений строк касаційного оскарження може бути поновлений судом, якщо за результатами оцінки та перевірки наведених заявником у відповідній заяві причин пропуску такого строку, суд дійде висновку про їх поважність.

Для здійснення судом належної оцінки та перевірки доводів, наведених заявником в обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження, такі доводи повинні бути підтверджені відповідними письмовими документами або іншими доказами, з яких достовірно можна встановити існування обставин, зазначених у заяві про поновлення строку.

Одночасно з касаційною скаргою позивачем заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2024 та постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2024 у справі № 320/47100/23, в якому він просить суд визнати поважними причини пропуску строку та поновити строк касаційного оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції ним було отримано лише 16.05.2024, що було зумовлено діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції щодо вчасного направлення йому копії постанови суду апеляційної інстанції. Крім того, скаржник вказує на те, що внаслідок військової агресії рф проти України, постійних масованих обстрілів, через які населення України зазнає тяжких травмувань, а він є лікарем та бере участь в евакуаційних заходах, які здійснюються у зв`язку із такими подіями в Україні, він не мав можливості вчасно подати касаційну скаргу, а відтак ці обставини вказують на існування поважних причин пропуску строку і відповідно свідчать про наявність підстав для поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги на оскаржувані рішення.

Оцінюючи наведені скаржницею обставини та обґрунтування причин пропуску строку, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до приписів статті 44 КАС України учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту.

Наведеною процесуальною нормою чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги. Для цього особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження судових рішень у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Стосовно доводів скаржника про те, що він не зміг вчасно звернутись до Верховного Суду через дії (бездіяльність) суду апеляційної інстанції щодо несвоєчасного направлення йому копії постанови суду апеляційної інстанції від 17.04.2024 та отримання її лише 16.05.2024, колегія суддів зазначає, що позивач як сторона у справі зобов`язаний в розумні строки цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. При цьому, позивачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження обставин щодо отримання оскаржуваної постанови 16.05.2024.

Щодо доводів скаржника щодо його участі як лікаря у заходах з евакуаціїї травмованих осіб внаслідок масованих обстрілів з боку рф територій України, що стало перешкодою для вчасної подачі касаційної скарги, колегія суддів зазначає, що така участь не підтверджена позивачем жодним доказом, до того ж вона не має постійного та довготривалого характеру, а відтак, не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги. Позивач не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання з виконанням ним процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо своєчасного подання касаційної скарги.

Крім того, самі лише факти введення воєнного стану на території України та її масованих обстрілів з боку рф не можуть бути поважною причиною для поновлення строку на подання касаційної скарги без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до Верховного Суду з відповідною касаційною скаргою та без надання відповідних доказів на підтвердження обставин, які обумовили пропуск строку на подання касаційної скарги.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання наведених скаржницею причин пропуску такого строку поважними.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, касаційна скарга за формою та змістом не відповідає положенням частини четвертої статті 330 КАС України, оскільки скаржником до касаційної скарги не додано документа про сплату судового збору.

Згідно із частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI (в редакції на час подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 01.01.2024 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028, 00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою складає 3028, 00 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA0026007, Код класифікації доходів бюджету 22030102, Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Таким чином, скаржнику необхідно усунути зазначені вище недоліки шляхом подання до Верховного Суду заяви про поновлення процесуального строку із зазначенням інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження з наданням відповідних доказів, а також шляхом надання документа про сплату судового збору в розмірі 3028, 00 грн.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу (залишення позовної заяви без руху).

Керуючись статтями 169, 328-332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2024 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.04.2024 у справі № 320/47100/23 залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що невиконання в установлений судом строк вимог ухвали щодо поновлення строку на касаційне оскарження є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі, у разі неусунення недоліків в іншій частині - касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.І. Рибачук

Н.В. Коваленко

А.Ю. Бучик ,

Судді Верховного Суду