Справа № 420/15574/24
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

18 липня 2024 року Справа № 420/15574/24 Провадження №ЗП/280/105/24 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Батрак І.В., перевіривши матеріали за позовною заявою Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_2 )

до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 )

про визнання протиправними дій та стягнення завданої шкоди по речовій службі

ВСТАНОВИВ:

Військова частина НОМЕР_1 звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

визнати дії відповідача протиправними щодо завдання збитків державі в особі позивача, під час проходження військової служби в частині нанесення шкоди по речовій службі на загальну суму 4134,34 грн;

стягнути з відповідача на користь позивача завдану шкоду по речовій службі в розмірі 4134,34 грн.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 27.05.2024 передано адміністративну справу № 420/15574/24 за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій та стягнення завданої шкоди по речовій службі на розгляд до Запорізького окружного адміністративного суду.

Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 04.07.2024 та за результатами автоматизованого розподілу передана на розгляд судді Батрак І.В.

Ухвалою суду від 09.07.2024 позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій та стягнення завданої шкоди по речовій службі залишити без руху.

У встановлений строк позивачем доказів сплати судового збору до суду не надано, проте через систему «Електронний суд» 15.07.2024 подано заяву про усунення недоліків позовної заяви, в якій просить поновити пропущений строк звернення до суду з адміністративним позовом.

В заяві позивач посилається на те, що особовий склад та представники юридичної служби військової частини НОМЕР_1 входить до складу Збройних Сил України та постійно залучались для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях внаслідок чого, із об`єктивних причин, не було можливості належним чином організовувати позовну роботу в інтересах військової частини у строки, визначені КАС України.

Також, представник позивача зазначає, що частина 2 статті 233 КЗпП України конкретизує предмет (заробітна плата) судового захисту та у редакції до 19.07.2022 встановлювала, що в цьому разі звернення до суду не обмежується будь-яким строком. При цьому, цим Законом, КЗпП України доповнений главою ХІХ «Прикінцеві положення», за якої передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID 19), строки, визначені ст. 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину». На дату звільнення відповідача ( 05.03.2020 ) на всій території України діяв карантин, строк якого постановами Кабінету Міністрів України неодноразово змінювався, і на той час строк його дії був визначений до 312.03.2022 (згідно з Постановою КМУ від 15.12.2021 №1336) при цьому датою його закінчення визначено 30.06.2023. А відтак, тримісячний строк звернення до суду з даним позовом розпочався 01.07.2023.

Розглянувши вказану заяву, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Рішенням Конституційного Суду України №17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановлювати відповідні процесуальні строки, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 з метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо відшкодування шкоди/стягнення збитків, завданих особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, за позовом суб`єкта владних повноважень, відступила від висновків, викладених у постановах від 10 квітня 2018 року у справі № 533/934/15-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 815/5027/15, від 03 жовтня 2018 року у справі №755/2258/17 та вказала про наступне.

У випадку зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом обов`язково постане питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Вказані спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Тобто, перебіг строку звернення до суду з цим адміністративним позовом на час звернення позивача з цим позовом до суду визначається приписами КАС України.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 26.01.2021 у справі №620/1720/20, відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом другим частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Суд звертає увагу, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 04.05.2018 № 92 (по стройовій частині) було виключено ОСОБА_2 зі списків військової частини НОМЕР_4 та звільнено з військової служби на підставі підпункту «е» (через службову невідповідність осіб рядового, сержантського і старшинського складу у зв`язку з невиконанням службових обов`язків) частини 8 статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок військову службу», а також, було визначено про необхідність проведення відрахування, вартості обмундирування на суму 4134,34 грн, обчисленій пропорційно часу, що залишився до кінця строку носіння.

Суд наголошує, що станом на момент видання наказу про звільнення відповідача військова частина НОМЕР_4 знала про завдання відповідачем матеріальної шкоди, а отже, саме з цього часу виникли підстави для пред`явлення визначених законом вимог і, відповідно, розпочався перебіг процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі, відповідно до пункту 31 Положення.

Проте, з указаним позовом військова частина НОМЕР_4 звернулася до адміністративного суду лише 20.05.2024, тобто з пропуском тримісячного строку, визначеного статтею 122 КАС України.

Аналогічна правова позиція щодо застосування у цій категорії спорів процесуальних строків звернення до суду, передбачених КАС України, викладена у постановах Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 620/1720/20, від 28.01.2021 у справі № 140/6315/20, від 24.06.2021 у справі №420/4099/20 та у постанові від 06.04.2023 по справі № 320/7204/21.

Суд зауважує, що строк у три роки, визначений Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» є матеріальним, в межах якого особу можу бути притягнуто до відповідальності.

Тому, суд не приймає доводи позивача про застосування строків, визначених Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі», оскільки, процесуальний строк звернення до суду в даній категорії справ встановлений саме КАС України.

Частинами 1, 2 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Водночас, позивачем на виконання вимог ухвали суду подано заяву про поновлення строку проте не підтверджено доказами наявність поважних причин та обставин, які йому об`єктивно перешкоджала оскаржити дії суб`єкта владних повноважень у визначений строк.

Пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем не наведено об`єктивних і непереборних обставин, що перешкоджали йому вчасно реалізувати процесуальні права, такі обставини не підтверджуються доданими до позовної заяви документами, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Крім того, на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху доказів сплати судового збору у визначеному розмірі позивачем суду також не надано.

За змістом пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно із частиною 5 статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 169, 241-243, 248 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про визнання протиправними дій та стягнення завданої шкоди по речовій службі - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.В. Батрак