Справа № 160/12306/19
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» до Криворізької районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Глеюватська сільська рада про визнання протиправним та нечинним рішення,
06.12.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» (далі - позивач, ПрАТ «ПівнГЗК») до Криворізької районної ради Дніпропетровської області (далі - відповідач), у якій просить:
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 (суддя Врона О.В.) позовну заяву приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» до Криворізької районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Глеюватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області про визнання протиправним та нечинним рішення - задоволено.

Визнано протиправним та нечинним рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07.09.2018 Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 767,0652 га, кадастровий номер :08:001:0054, що перебуває у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області за межами населених пунктів.

Стягнуто на користь приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» за рахунок бюджетних асигнувань Криворізької районної ради Дніпропетровської області суму судових витрат в розмірі 1921 грн. 00 коп.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.12.2020 (колегія суддів у складі: головуючого судді Дурасової Ю.В., суддів - Божко Л.А., Лукманової О.М.) апеляційну скаргу Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області залишено без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 06.03.2024 (колегія суддів у складі: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів Єзерова А.А., Чиркіна С.М.) касаційну скаргу Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області задоволено.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 16.12.2020 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

26.03.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з Верховного Суду надійшли матеріали адміністративної справи № 160/12306/19.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, адміністративну справу № 160/12306/19 розподілено судді Голобутовському Р.З.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 прийнято до провадження адміністративну справу № 160/12306/19 та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні на 23.04.2024, зобов`язано Криворізьку районну раду Дніпропетровської області, у відповідності до вимог частини 4 статті 264 Кодексу адміністративного судочинства України опублікувати оголошення щодо оскарження рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018 у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений та надати докази оприлюднення до суду.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.04.2024 задоволено клопотання позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

У підготовчому засіданні 23.04.2024 брав участь представник позивача у режимі відеоконференції, представники відповідача та третьої особи до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, підготовче засідання відкладено на 14.05.2024.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.04.2024 повторно зобов`язано Криворізьку районну раду Дніпропетровської області, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 264 Кодексу адміністративного судочинства України опублікувати оголошення щодо оскарження рішення №424-XVII/VII від 07.09.2018 у виданні, в якому цей акт був або мав бути офіційно оприлюднений та надати докази оприлюднення до суду.

У підготовчому засіданні 14.05.2024 брав участь представник позивача у режимі відеоконференції, представники відповідача та третьої особи до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, підготовче засідання відкладено на 28.05.2024.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.05.2024 у зв`язку з невиконанням вимог суду, викладених в ухвалах від 01.04.2024 та від 23.04.2024 на Криворізьку районну раду Дніпропетровської області накладений штраф у розмірі 3028 грн.

23.05.2025 до суду надійшла направлена 16.05.2024 засобами поштового зв`язку заява Криворізької районної ради Дніпропетровської області на виконання вимог суду, якою повідомлено про опублікування 15.05.2024 на офіційному сайті Криворізької районної ради оголошення про прийняття до провадження адміністративної справи та її розгляд (https://krr.gov.ua), зазначено, що даний інтернет ресурс визначений Регламентом Криворізької районної ради Дніпропетровської області VIII скликання, що затверджений рішення районної ради №17-2/VIII від 09.06.2021, а сайт Криворізького району, на якому згідно законодавства був оприлюднений оскаржуваний нормативно-правовий акт kriv-rn.dp.gov.ua з 2021 року не обслуговується.

У підготовчому засіданні 28.05.2024 брав участь представник позивача у режимі відеоконференції, представники відповідача та третьої особи до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. За згоди представника позивача судом ухвалено закрити підготовче засідання та перейти до розгляду справи по суті, судове засідання призначено на 11.06.2024.

У судовому засіданні 11.06.2024 брав участь представник позивача у режимі відеоконференції, представники відповідача та третьої особи до суду не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, судом ухвалено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Приватне акціонерне товариство «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» () є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі.

Приватному акціонерному товариству «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» у постійне користування надано:

- землі для виробничих потреб - 205,8596 га, кадастровий номер :08:001:0054, що підтверджується Державним актом на право постійного користування землею, серія - ДП Кв № 000136, виданий 05.03.1997 Глеюватською сільською радою народних депутатів Криворізького району Дніпропетровської області, відповідно до рішення Глеюватської сільської ради, народних депутатів від 27.12.1996 №б/н, акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право постійного користування землею за № 142.

07.09.2018 Криворізька районна рада Дніпропетровської області розглянувши клопотання Глеюватської сільської ради 13.07.2018 за вих. № 4/213-662 затвердила технічну документацію про нормативну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, площею 767,0652 га, яка перебуває у користуванні ПрАТ «Північний ГЗК», для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ - 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер: :08:001:0054 (рішення № 424-XVII/VІІ від 07.09.2018).

13.11.2018 позивачем отримано лист № 9/2.13-977 від 26.10.2018 від Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, у якому було зазначено, що на замовлення сільської ради була виготовлена оновлена нормативно грошова оцінка земельної ділянки несільськогосподарського призначення (кадастровий номер: :08:001:0054) для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ - 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, яка перебуває у постійному користуванні ПрАТ «Північний ГЗК».

У вказаному листі Глеюватська сільська рада Криворізького району Дніпропетровської області просила розглянути питання щодо застосування нової оцінки земель та провести з 01.01.2019 перерахунок вартості плати за землю за 1 кв.м земельних ділянки, яка розташована за межами населених пунктів.

Згідно з витягом з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки № 97-4-0.22-2659/165-18 від 27.12.2018 (запит № 004540 від 17.12.2018) Відділу у Криворізькому районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, щодо земельної ділянки розташованої на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровській області (за межами населених пунктів), кадастровий номер :08:001:0054:

1) площа земельної ділянки 6620597 кв.м (для кварталу :08:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 266,96 грн/кв.м;

2) площа земельної ділянки 1308000 кв.м (для кварталу :01:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 347,04 грн/кв.м;

3) площа земельної ділянки 12055 кв.м (для кварталу :05:001) нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 347,04 грн/ кв.м.

Позивач, вважаючи свої права та інтереси порушеними, зазначає, що рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07.09.2018 є протиправним з огляду на порушення процедури його прийняття, у зв`язку з чим звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Предмет цього спору стосується правомірності прийняття 07.09.2018 Криворізькою районною радою Дніпропетровської області (VІІ скликання ХVІІ сесія) Рішення № 424-XVII/VII Про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами, на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області.

Зокрема, вказаним рішенням затверджено технічну документацію про нормативну грошову оцінку земельної ділянки несільськогосподарського призначення, загальною площею 767,0652 га, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами код КВЦПЗ 11.01 (за межами населених пунктів) на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області, кадастровий номер :08:001:0054.

Статтею 143 Конституції України передбачено, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону.

Діяльність органів місцевого самоврядування регулюється Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР), який відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Згідно з положеннями пунктів 24, 35 статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України, затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.

За приписами статті 1 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 № 1378-IV (далі - Закон № 1378-IV) нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Відповідно до частини третьої статті 201 Земельного кодексу України, частини п`ятої статті 5, частини першої статті 13 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Частиною першою статті 15 Закону № 1378-IV встановлено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Отже, в силу норм законодавства України рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування є підставою для проведення оцінки земель.

Відповідно до частини першої статті 23 Закону № 1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Згідно з частинами першою, другою статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частиною дванадцятою статті 59 Закону № 280/97-ВР визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом № 1160-IV.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 № 1160-IV, регуляторний акт - це прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання.

На думку суду, аналіз зазначених положень дає підстави для висновку, що рішення відповідача № 424-XVII/VII, прийняте 07.09.2018 Криворізькою районною радою Дніпропетровської області (VІІ скликання ХVІІ сесія) є регуляторним актом, оскільки, затверджена нормативно-грошова оцінка визначає базові розрахункові показники, які є обов`язковими для застосування у окремих відносинах між органами влади та суб`єктами господарської діяльності, при цьому нормативно-грошова оцінка може застосовуватися неодноразово і може застосовуватися невизначеним колом суб`єктів господарювання, а відтак має бути прийняте з додержанням вимог Закону № 1160-IV.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.12.2019 у справі № 1940/1662/18.

Згідно із частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Фактично, надаючи оцінку рішенню органу місцевого самоврядування про затвердження технічної документації з нормативно-грошової оцінки землі, Верховний Суд зазначив про те, що за своєю правовою природою такі рішення органів місцевого самоврядування є регуляторними актами і будь-яке звуження змісту цього рішення (індивідуалізація рішення) не змінює характер та правовий режим такого рішення.

Таким чином, доводи відповідача та третьої особи про те, що вказане рішення не є регуляторним актом є безпідставними та спростовуються зазначеними обставинами.

Аналіз витягу з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки № 97-4-0.22-2659/165-18 від 27.12.2018 (запит № 004540 від 17.12.2018) Відділу у Криворізькому районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо земельної ділянки розташованої на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровській області (за межами населених пунктів), кадастровий номер :08:001:0054, дає підстави для висновку, що положення цього документу спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, отже, рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018, на підставі якого затверджено технічну документацію про нормативно-грошову оцінку відповідної земельної ділянки є регуляторним актом.

Також з матеріалів справи видно, що позивачу у постійне користування надано зазначену в рішенні № 424-XVII/VII від 07.09.2018 земельну ділянку.

З цього приводу слід зазначити, що наявність зазначеної земельної ділянки (кадастровий номер: :08:001:0054) в користуванні одного суб`єкта господарювання не спростовує той факт, що нормативно-грошова оцінка зазначених земель може розповсюджуватися на будь-яких осіб, які будуть нею користуватись, а тому оскаржуване рішення відповідача № 424-XVII/VII від 07.09.2018 не обмежує коло суб`єктів, на яких це рішення розповсюджується та буде використовуватися неодноразово протягом дії такого рішення.

При цьому, в самому рішенні не зазначено одного суб`єкта, на якого це рішення розповсюджується, а зазначено про використання земельної ділянки підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами.

Отже, вказане рішення відповідача не поширюється на одного суб`єкта господарювання, а поширюється на необмежене коло підприємств.

Згідно зі статтею 4 Закону № 1160-IV одним із принципів державної регуляторної політики є прозорість та врахування громадської думки - відкритість для фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань дій регуляторних органів на всіх етапах їх регуляторної діяльності, обов`язків розгляд регуляторними органами ініціатив, зауважень та пропозицій, наданих у встановленому законом порядку фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, обов`язковість і своєчасність доведення прийнятих регуляторних актів до відома фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, інформування громадськості про здійснення регуляторної діяльності.

Відповідно до статті 5 Закону № 1160-IV забезпечення здійснення державної регуляторної політики, зокрема, включає:

- підготовку аналізу регуляторного впливу;

- оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю;

- відстеження результативності регуляторних актів;

- оприлюднення інформації про здійснення регуляторної діяльності.

Громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право: подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю (стаття 6 Закону № 1160-IV).

Відповідно до частини другої статті 9 Закону №1160-IV про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.

Згідно із частинами п`ятою - восьмою статті 9 Закону № 1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта повинно містити:

- стислий виклад змісту проекту;

- поштову та електронну, за її наявності, адресу розробника проекту та інших органів, до яких відповідно до цього Закону або за ініціативою розробника надсилаються зауваження та пропозиції;

- інформацію про спосіб оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу (назва друкованого засобу масової інформації та/або адреса сторінки в мережі Інтернет, де опубліковано чи розміщено проект регуляторного акта та аналіз регуляторного впливу, або інформація про інший спосіб оприлюднення, передбачений частиною п`ятою статті 13 цього Закону);

- інформацію про строк, протягом якого приймаються зауваження та пропозиції від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань;

- інформацію про спосіб надання фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями зауважень та пропозицій.

Строк, протягом якого від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань приймаються зауваження та пропозиції, встановлюється розробником проекту регуляторного акта і не може бути меншим ніж один місяць та більшим ніж три місяці з дня оприлюднення проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу.

Усі зауваження і пропозиції щодо проекту регуляторного акта та відповідного аналізу регуляторного впливу, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду розробником цього проекту. За результатами цього розгляду розробник проекту регуляторного акта повністю чи частково враховує одержані зауваження і пропозиції або мотивовано їх відхиляє.

Оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій не може бути перешкодою для проведення громадських слухань та будь-яких інших форм відкритих обговорень цього проекту регуляторного акта.

Згідно з частиною другою статті 13 цього Закону № 1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.

Отже, оприлюдненню підлягають як проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу, так і повідомлення про оприлюднення такого з метою одержання зауважень і пропозицій.

Зміст наведених норм свідчить про те, що відповідачем не було виконано обов`язку оприлюднення повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій.

Частиною п`ятою статті 12 Закону № 1160-IV передбачено, що регуляторні акти, прийняті органами та посадовими особами місцевого самоврядування, офіційно оприлюднюються в друкованих засобах масової інформації відповідних рад, а в разі їх відсутності - у місцевих друкованих засобах масової інформації, визначених цими органами та посадовими особами, не пізніш як у десятиденний строк після їх прийняття та підписання.

Крім того, відповідно до статті 21 Закону України «Про порядок висвітлення діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування в Україні засобами масової інформації» від 23.09.1997 № 539/97-ВР діяльність місцевих органів державної влади та органів місцевого самоврядування висвітлюється в друкованих засобах масової інформації регіональної та місцевої сфери розповсюдження на умовах, визначених у договорах між цими органами і редакціями зазначених друкованих засобів масової інформації.

Отже, рішення відповідача, як регуляторний акт, підлягало обов`язковому оприлюдненню в друкованих засобах масової інформації.

Як встановлено судом, оскаржуване рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018 в друкованих засобах масової інформації не опубліковувалося, що є порушенням вимог статті 12 Закону №1160-IV. Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Таким чином, оскаржуване рішення № 424-XVII/VII від 07.09.2018 прийняте не у спосіб, що визначений Конституцією та законами України та без урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Згідно з частиною другою статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини вказав на те, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків (заява № 29979/04, пункт 70).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), пункт 74).

З урахуванням викладеного, суд робить висновок про те, що відповідачем порушено процедуру підготовки та подальшого оприлюднення регуляторного акта.

Щодо порушення процедури оприлюднення розпорядження про скликання сесії ради та проектів рішення ради слід зазначити наступне.

Згідно з пунктом 1.2. статті 1 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання (надалі - Регламент) порядок діяльності Ради, її органів, депутатів, посадових осіб та виконавчого апарату визначається Конституцією України, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», «Про запобігання корупції», «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації», «Про захист персональних даних», іншими законодавчими актами та цим Регламентом.

Відповідно до пункту 3.2. статті 3 даного Регламенту відкритість та гласність роботи Ради, її президії, постійних комісій може реалізовуватися шляхом публікації звіту пленарних засідань Ради, публікації її рішень в газеті та на офіційному сайті Ради та у інший визначений Радою спосіб.

Згідно з приписами пункту 15.5 статті 15 Регламенту розпорядження про скликання сесії Ради доводиться до відома депутатів Ради і населення не пізніше як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніше як за день до сесії, із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Ради.

Відповідно до пункту 15.6 Регламенту інформація про скликання сесії Ради публікується в газеті «Сільське Криворіжжя», оприлюднюється на офіційному веб-сайті Ради за адресою http: .

Натомість у газеті «Сільське Криворіжжя» повідомлення щодо розпорядження голови Криворізької районної ради від 20.08.2018 № Р-101/0/3-18 «Про скликання XVII сесії районної ради VII скликання» відсутнє.

При цьому сайту, який зазначений у Регламенті, як офіційний веб-сайт Ради, - не існує.

Окрім того, на офіційному веб-порталі Верховної Ради України у обліковій картці Криворізького району Дніпропетровської області, адреса сайту Криворізької районної ради значиться як - www.kriv-rn.gov.ua.

На веб-сайті за посиланням http://www.kriv- rn.dp.gov.ua в розділі «Розпорядження голови районної ради про скликання сесії районної ради 7 скликання» є інформація щодо скликання 17-ї сесії районної ради VII скликання, яке було розміщено 29.08.2018.

Відповідно до цього розпорядження пленарне засідання XVII сесії районної ради повинно бути проведено 29.08.2018 о 10:00 (сесійна зала районної ради: м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 152).

Даних щодо офіційного розміщення будь-яких публікацій на цьому сайті немає.

Отже, Криворізька районна рада Дніпропетровської області не дотрималась процедури щодо оприлюднення розпорядження про скликання сесії Ради, в порушення вимог Регламенту не розмістила інформацію про скликання сесії ні в газеті «Сільське Криворіжжя», ні на офіційному веб-сайті Ради.

Суд також звертає увагу на те, що відповідно до статті 16 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання «Формування порядку денного сесії Ради», проекти рішень Ради, які підлягають обговоренню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Ради за адресою: http: (пункт 16.3).

Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки (пункт 16.4).

Згідно з частиною третьою статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Відповідно до проекту рішення про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки (кадастровий номер :08:001:0054), Глеюватська сільська рада звернулась з відповідним клопотанням № 4/213-662 від 13.07.2018.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що Криворізька районна рада Дніпропетровської області порушила вимоги Регламенту Криворізької районної ради VII скликання та Закону України «Про доступ до публічної інформації» та не оприлюднила проект наведеного рішення до дати його розгляду з метою прийняття, як того вимагає Закон.

Стосовно доводів третьої особи про порушення позивачем строку звернення до суду належить зазначити наступне.

Дія нормативно-правового акту є постійною тривалий час і не обмежується його разовим застосуванням. Відповідно, чинним нормативно-правовим актом суб`єктивні права, свободи чи інтереси можуть порушуватися неодноразово, тобто постійно, упродовж усього часу чинності такого акту.

Так, факт порушення прав, свобод чи інтересів, у разі дії чинного нормативно-правового акту, може мати триваючий характер. Оскільки чинний нормативно-правовий акт може обумовлювати триваюче порушення суб`єктивних прав, свобод чи інтересів, то, відповідно, строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи слід розраховувати від усього часу чинності (тривалості дії) нормативно-правового акту.

З урахуванням зазначеного, за умови перебування особи (позивача) у правовідносинах, які регулюються нормативно-правовим актом і який оскаржується до адміністративного суду, строк звернення до адміністративного суду з позовом не може обмежуватися шістьма місяцями.

У разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акту.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.03.2019 року у справі № 712/8985/17.

Згідно з матеріалами справи, саме у зв`язку з триваючим порушенням прав позивача, спричиненим оскаржуваним рішенням Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07.09.2018, обґрунтовується відсутність порушення строку звернення позивача до суду.

Оскільки рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області № 424-XVII/VII від 07.09.2018 є нормативно-правовим актом в розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та було чинним протягом 2019 року, суд робить висновок про те, що звертаючись з позовною заявою 06.12.2019, позивач не пропустив строк звернення до суду.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

З урахуванням наведених обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства та матеріалів справи, суд робить висновок про задоволення позовної заяви.

Згідно з положеннями частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 1921 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 29.11.2019 №.

Оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір у сумі 1921 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» (м. Кривий Ріг, Тернівський район, Дніпропетровська область, 50079, ) до Криворізької районної ради Дніпропетровської області (вул. Кобилянського, буд. 152, м. Кривий Ріг, 50002, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Глеюватська сільська рада (вул. Шевченка, 65, с. Глеюватка, Криворізький район, Дніпропетровська область, 53001, ) про визнання протиправним та нечинним рішення задовольнити.

Визнати протиправним та нечинним рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області №424-XVII/VII від 07.09.2018 про затвердження технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки загальною площею 767,0652 га, кадастровий номер :08:001:0054, що перебуває у постійному користуванні Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємствами, що пов`язані з користуванням надрами на території Глеюватської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області за межами населених пунктів.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Криворізької районної ради Дніпропетровської області на користь Приватного акціонерного товариства «Північний гірничо-збагачувальний комбінат» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський