Справа № 460/4724/24
Суддя: О.Р. Гресько
Дата ухвалення: 2024-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2024 року м. Рівне №460/4724/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді О.Р. Греська, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ»

доРівненської митниці
про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості товарів,
В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ» (далі по тексту позивач) до Рівненської митниці (далі по тексту відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000009/2 від 02.02.2024 та картку відмов в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204130/2024/000012 та №UA204000/2024/000012.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачем подано до митного органу декларацію з метою оформлення товарів разом з документами, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей та неточностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Ухвалою від 20.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи; встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач проти задоволення позову заперечив, у встановлений судом строк подав відзив на позов. На обґрунтування заперечення відповідач зазначає, що подані позивачем до митного оформлення товару документи містили розбіжності та митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Вказане було безумовною підставою для витребування у декларанта додаткових документів, які надані у повному обсязі не були. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Відповідач стверджує, що митну вартість імпортованих товарів було визначено на підставі раніше визначеної митницею митної вартості. Тому, відповідач доводить, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою від 18.07.2024 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ» (ТОВ «АСТОР ТОРГ») зареєстроване як юридична особа 03.02.2020; види діяльності за КВЕД: неспеціалізована оптова торгівля (основний); діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; вантажний автомобільний транспорт; ремонт і технічне обслуговування готових металевих виробів; ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення; установлення та монтаж машин і устатковання; оптова торгівля іншими машинами й устаткованням.

15.10.2023 між компанією «MM Tech Trade s.r.o.», зареєстрованою у Словацькій Республіці, (Продавець) та ТОВ ««АСТОР ТОРГ» (Покупець) був укладений контракт №MMTTOYASTOR (далі - Контракт), відповідно до якого Продавець продає, Покупець купляє товар дитячі іграшки. Асортимент, ціни, найменування та характеристики товару вказуються в рахунках-фактурах на кожну поставку окремо.

Згідно з пунктом 3 Контракту поставка товару здійснюється мультимодальним (комбінованим) перевезенням. Умови поставки DAP Рівне, згідно умов Інкотермс 2010, якщо інше не вказано в супровідних документах. Продавець може доручити поставку товару, на адресу Покупця, третій особі Відправнику. Товарно-транспортні документи можуть бути виставлені третьою особою Відправником.

За умовами пункту 4 Контракту ціна товару вказується в рахунках-фактурах на кожну поставку окремо. Загальна вартість контракту складає 1000000,00 дол.США.

Відповідно до підпункту 5.2 Контракту оплата за партію товару, по постачається по цьому Контракту, проводиться шляхом попередньої оплати або після отримання товару, банківським переказом грошових коштів на рахунок Продавця протягом 30 днів з моменту перетинання товаром митного кордону України (якщо інше не передбачено додатком). Датою перетину кордону є дата, зазначена на митному штемпелі.

На виконання умов вказаного Контрактом контрагентом позивача було здійснено поставку товару та був виставлений інвойси №2024/01/01 від 15.01.2024 на загальну суму 32930,76 USD. Товар продається на умовах DAP (RIVNE UA), країна походження Китай.

22.01.2024 з метою митного оформлення ввезеного товару декларантом подано до Рівненської митниці митну декларацію №24UA20U0.

Митну вартість цього товару визначено за ціною договору в загальному розмірі 32930,76 дол. США.

До вказаної митної декларації декларантом долучені наступні документи: пакувальний лист №2024/01/01 від 15.01.2024; рахунок-фактура (інвойс) №2024/01/01 від 15.01.2024; автотранспортна накладна №316461 від 17.01.2024; декларація походження товару №2024/01/01 від 15.01.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) №MMTTOYASTOR від 15.10.2023; договір про надання послуг митного брокера №19/01/24 від 19.01.2024; декларація про відповідність UA.TR.YT.D.090804-22 від 08.09.2022.

Декларанту направлено електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленого рівня митної вартості, а саме: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) копію митної декларації країни відправлення; 5) банківські платіжні документи, що стосуються з оцінюваної партії товарів; 6) коносамент; 7) джерела інформації, що використовувалися для визначення митної вартості товару №2; 8) документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: щодо вартості пакування або вартості пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням. Також, декларанту надано консультацію стосовно рівня вартості товарів, яким володіє митниця, та який можливо застосувати до імпортованих товарів.

Відповідачем за результатами опрацювання поданої МД та документів винесена картка відмови у прийнятті митної декларації №UA204000/2024/000012.

22.01.2024 з метою митного оформлення ввезеного товару декларантом знову подано до Рівненської митниці митну декларацію №24UA30U6.

Декларанту направлено електронне повідомлення про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленого рівня митної вартості.

Декларантом 31.01.2024-02.02.2024 на вимогу митного органу надано додаткові документи.

Відповідачем за результатами опрацювання поданої МД та документів винесена картка відмови у прийнятті митної декларації №UA204130/2024/000012 та прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000009/2 від 02.02.2024, яким митну вартість товару визначено за (6) - резервним методом.

Рішення №UA204000/2024/000009/2 від 02.02.2024 містить опис підстав для коригування митної вартості:

І. Митна вартість імпортованих товарів №1-5 не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:

1) декларантом не подано усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VІІ ГАТТ/СОТ від 1994 р.;

2) подані до митного оформлення документи та додатково на вимогу митниці містять неточності та розбіжності:

- Пунктом 5.2 Контракту від 15.10.2023 № MMTTOYASTOR передбачено, що оплата за партію товару проводиться шляхом попередньої оплати або після отримання товару протягом 30 днів з моменту перетинання товару митного кордону України. У інвойсі від 15.01.2024 №2024/01/01 відомості, щодо виду оплати не зазначені, згідно інших наданих документів встановити який вид оплати застосований за поставлений товар неможливо. Відповідно до частини 2 статті 53 Митного Кодексу України платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару у разі здійснення оплати відносяться до основних документів, що підтверджують митну вартість товару.

- У графі 31 ЕМД зазначено, що оцінювані товари переміщуються у картонних коробках, але у Контракті від 15.10.2023 № MMTTOYASTOR не зазначається, що вартість упаковки, або вартість пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням входить у ціну товарів. Це свідчить про невключення вартості упаковки, або пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням при розрахунку митної вартості товарів, що є недотриманням частини 10 статті 58 Митного кодексу України.

- Відповідно до автотранспортної накладної від 17.01.2024 №316461 відправником зазначено MM TECH TRADE S.R.O., що не кореспондується з відомостями щодо відправника, що зазначені у інвойсі від 15.01.2024 №2024/01/01.

- Відповідно до автотранспортної накладної від 17.01.2024 №316461 країною відправлення є Словенія, що не кореспондується з графою 15 ЕМД, де зазначено Китай.

- Пунктом 11.1 Контракту від 15.10.2023 №MMTTOYASTOR передбачено коносамент, але останній до митного оформлення не надано.

- Митна вартість товару №2 заявлена декларантом за резервним методом визначення митної вартості відповідно до статті 64 МКУ. Проте, у графі 8 ДМВ відсутні джерела інформації, що використовувалися для визначення митної вартості товару №2.

- У додатково наданому листі від 31.01.2024 №4 надано цінову інформація в мережі Інтернет. При аналізі наданої цінової інформації встановлено, що ціни на деякі позиції аналогічних товарів є вищі, ніж заявлені до митного оформлення.

- Додатково надані Постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2023 у справі №260/1192/23 та від 05.10.2023 у справі№260/469/23 не стосуються оцінюваної партії товарів.

Вищевказане свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів.

ІІ. Відповідно до статті 64 Митного кодексу України, Рівненська митниця володіє інформацією щодо митної вартості товарів, митне оформлення яких

здійснено за митними деклараціями:

Товар №1 МД від 24.01.2024 №24UA23U4 5,53 дол. США/кг (Товар за МД від 24.01.2024 №24UA23U4: «Іграшки дитячі»,

вагою 175 кг, країна походження Китай);

Товар №2 МД від 21.12.2023 №23UA21U6 5,54 дол. США/кг (Товар за МД від 21.12.2023 №23UA21U6: «Аксесуари для

дитячих ляльок», вагою 93 кг, країна походження Китай);

Товар №3 МД від 10.08.2023 №23UA30U3 12,20 дол. США/кг (Товар за МД від 10.08.2023 №23UA30U3: «Набори

конструкторські та іграшки для конструювання з комбінованих матеріалів не містять радіообладнання», вагою 9492 кг, країна походження Китай);

Товар №4 МД від 11.12.2023 № 23UA48U8 5,54 дол. США/кг (Товар за МД від 11.12.2023 № 23UA48U8: «Іграшки дитячі у

наборах», вагою 1698 кг, країна походження Китай);

Товар №5 МД від 08.12.2023 №23UA92U9 5,54 дол. США/кг (Товар за МД від 08.12.2023 №23UA92U9: «Іграшки та моделі

дитячі», вагою 121 кг, країна походження Китай).

ІІІ. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) копію митної декларації країни відправлення; 5) банківські платіжні документи, що стосуються з оцінюваної партії товарів; 6) коносамент; 7) джерела інформації, що використовувалися для визначення митної вартості товару №2; 8) документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: щодо вартості пакування або вартості пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням.

У відповідності до частини 6 статті 53 Митного кодексу України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

ІV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних товарів (статі 59 61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 63 Митного кодексу України, митну вартість товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України.

Митну вартість товарів №1-5 визначено на підставі інформації щодо митної вартості товарів, митне оформлення яких здійснено за митними деклараціями:

Товар №1 МД від 24.01.2024 №24UA23U4 5,53 дол. США/кг;

Товар №2 МД від 21.12.2023 №23UA21U6 5,54 дол. США/кг;

Товар №3 МД від 10.08.2023 №23UA30U3 12,20 дол. США/кг;

Товар №4 МД від 11.12.2023 № 23UA48U8 5,54 дол. США/кг;

Товар №5 МД від 08.12.2023 №23UA92U9 5,54 дол. США/кг.

Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 7250,94 дол. США (1311,2 кг * 5,53 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 271562,93 грн (7250,94 дол. США * 37,4521 грн/дол. США);

Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 7250,94 дол. США (1311,2 кг * 5,53 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 271562,93 грн (7250,94 дол. США * 37,4521 грн/дол. США);

Числове значення митної вартості товару №2 у валюті рахунку становить 2356,72 дол. США (425,4 кг * 5,54 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 88264,11 грн (2356,72 дол. США * 37,4521 грн/дол. США);

Числове значення митної вартості товару №3 у валюті рахунку становить 36801,3 дол. США (3016,5 кг * 12,20 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 1378285,97 грн (36801,3 дол. США * 37,4521 грн/дол. США);

Числове значення митної вартості товару №4 у валюті рахунку становить 6359,92 дол. США (1148 кг * 5,54 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 238192,36 грн (6359,92 дол. США * 37,4521 грн/дол. США);

Числове значення митної вартості товару №5 у валюті рахунку становить 351,24 дол. США (63,4 кг * 5,54 дол. США/кг), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 13154,68 грн (351,24 дол. США * 37,4521 грн/дол. США).

Товар був випущений у вільний обіг за МД від 02.02.2024 №24UA48U0 під гарантійні зобов`язання відповідно до розділу Х Митного кодексу України.

Не погодившись із карткою відмови та рішенням про коригування митної вартості позивач оскаржив їх до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За приписами частини першої статті 1 Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012 (далі - МК України), законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини перша, друга статті 51 МК України).

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (частина перша, друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин восьмої одинадцятої статті 52 МК України, у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи (частина третя статті 53 МК України).

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи (частина четверта статті 53 МК України).

Тобто, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:

(1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

(2) у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

У першому випадку вимагається надання документів згідно переліку: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У другому випадку: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина 7 статті 54 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митний орган зобов`язаний доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає Митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі № 809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Щодо розбіжностей та неточностей, на думку відповідача, які зазначені у рішенні про корегування митної вартості товарів, суд зазначає таке.

Мотивуючи рішення про коригування митної вартості відповідач вказує, що пунктом 5.2 Контракту від 15.10.2023 № MMTTOYASTOR передбачено, що оплата за партію товару проводиться шляхом попередньої оплати або після отримання товару протягом 30 днів з моменту перетинання товару митного кордону України. У інвойсі від 15.01.2024 №2024/01/01 відомості, щодо виду оплати не зазначені, згідно інших наданих документів встановити який вид оплати застосований за поставлений товар неможливо. Відповідно до частини 2 статті 53 МК України платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару у разі здійснення оплати відносяться до основних документів, що підтверджують митну вартість товару.

З даним твердження митного органу суд не погоджується з огляду на наступне.

Як вже зазначалося судом, за умовами пункту 4 Контракту ціна товару вказується в рахунках-фактурах на кожну поставку окремо.

Відповідно до підпункту 5.2 Контракту оплата за партію товару, по постачається по цьому Контракту, проводиться шляхом попередньої оплати або після отримання товару, банківським переказом грошових коштів на рахунок Продавця протягом 30 днів з моменту перетинання товаром митного кордону України (якщо інше не передбачено додатком). Датою перетину кордону є дата, зазначена на митному штемпелі.

Частиною другою статті 53 МК України чітко визначено, що документом який підтверджує митну вартість товару є рахунок-фактура (інвойс).

Також частиною другою статті 53 МК України визначено, що митну вартість товару також підтверджують: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідно до умов Контракту оплата за поставлений товар здійснюється або передоплатою або після отримання товару, банківським переказом грошових коштів на рахунок Продавця протягом 30 днів з моменту перетинання товаром митного кордону України (якщо інше не передбачено додатком). Датою перетину кордону є дата, зазначена на митному штемпелі.

Враховуючи, що на момент заявлення товару до митного оформлення 30 днів з моменту перетинання товаром митного кордону України не пройшло, то у позивача був відсутній обов`язок подавати відповідні платіжні документи.

Щодо твердження відповідача, що у інвойсі від 15.01.2024 №2024/01/01 відомості, щодо виду оплати не зазначені, згідно інших наданих документів встановити який вид оплати застосований за поставлений товар неможливо, то суд зазначає, що порядок оплати за отриманий товар визначений у Контракті, який доданий до митної декларації, яка подавалася відповідачу та на який останній покликається у спірному рішенні.

Суд зазначає, що інфойс є документом, у якому зазначається, які саме товари Продавець надав Покупцю, та яку оплату останній зобов`язаний здійснити за надані товари.

Порядок здійснення оплати за товар зазначений в інвойсі є договірною умовою між сторонами та визначається у відповідному договорі (контракті).

Суд зазначає, що порядок здійснення оплати за поставлений позивачу товар зазначений у Контракті, обов`язок вказувати таку інформацію в інших документах у позивача відсутні.

Щодо посилання відповідача у спірному рішенні на те, що у графі 31 ЕМД зазначено, що оцінювані товари переміщуються у картонних коробках, але у Контракті від 15.10.2023 №MMTTOYASTOR не зазначається, що вартість упаковки, або вартість пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням входить у ціну товарів. Це свідчить про невключення вартості упаковки, або пакувальних матеріалів та робіт пов`язаних із пакуванням при розрахунку митної вартості товарів, що є недотриманням частини 10 статті 58 Митного кодексу України.

Так, діюче митне законодавство, а саме, частина друга статті 53 МК України не передбачає обов`язку надання митниці документів щодо вартості пакування чи маркування товару.

Разом з тим, відповідно до підпункту "в" пункту 1 частини десятої статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.

Згідно з умовами Контракту, наданого позивачем митному органу, поставка товару здійснюється на умовах: DAP Рівне Інкотермс 2010. В наданому до митного оформлення інвойсі №2024/01/01 від 15.01.2024 зазначено умови поставки DAP (Rivne - UA).

За умовами поставки DAP Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2010) продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування товару необхідне для поставки товару.

Таким чином, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, вже включена до ціни, яка зазначена в Контракті, а тому відповідно до положень підпункту "в" пункту 1 частини 10 статті 58 МК України, не впливає на визначення митної вартості.

Отже, висновки відповідача про відсутність документів щодо підтвердження такої складової митної вартості товару як вартість пакування товару є безпідставними та неправомірними.

Також у спірному рішенні відповідач зазначає, що відповідно до автотранспортної накладної від 17.01.2024 №316461 відправником зазначено MM TECH TRADE S.R.O., що не кореспондується з відомостями щодо відправника, що зазначені у інвойсі від 15.01.2024 №2024/01/01.

Суд зазначає, що вказане твердження відповідача не знайшло свого підтвердження вході дослідження наявних в матеріалах справи доказів.

Зокрема, з наявної в матеріалах справи автотранспортної накладної від 17.01.2024 №316461 встановлено, що відправником у ній зазначено MM TECH TRADE S.R.O.

З дослідженого судом інвойсу від 15.01.2024 №2024/01/01 також встановлено, що відправником у вказаному документі зазначено MM TECH TRADE S.R.O.

У спірному рішенні митний орган зазначає, що відповідно до автотранспортної накладної від 17.01.2024 №316461 країною відправлення є Словенія, що не кореспондується з графою 15 ЕМД, де зазначено Китай.

Суд зазначає, що зазначення невірної країни відправлення у митній декларації не впливає на визначення цифрового значення митної вартості заявленого до митного оформлення товару, а вказує на помилку вчинену декларантом під час заповнення граф електронної МД.

Відповідача як на підставу для коригування митної вартості товару зазначає, що пунктом 11.1 Контракту від 15.10.2023 №MMTTOYASTOR передбачено коносамент, але останній до митного оформлення не надано.

Коносамент - це документ, що видається морським перевізником вантажу його відправнику, що засвідчує прийняття вантажу до перевезення і містить зобов`язання доставити вантаж до пункту призначення і передати його одержувачу.

Водночас, суд зазначає, що відсутність коносаменту жодним чином не впливає на числові показники митної вартості товару.

Сам по собі факт ненадання коносаменту жодним чином не свідчить про наявність у відповідача обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.

Отже, ненадання коносаменту не свідчать про те, що надані документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, тобто про наявність підстав, передбачених частиною третьої статті 53 Митного кодексу України, для витребування додаткових документів.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товару митний орган вказує, що у додатково наданому листі від 31.01.2024 №4 надано цінову інформація в мережі Інтернет. При аналізі наданої цінової інформації встановлено, що ціни на деякі позиції аналогічних товарів є вищі, ніж заявлені до митного оформлення.

Однак суд зазначає, що відповідачем не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином надання позивачем вказаного листа ставить під сумнів достовірність визначеної митної вартості товару.

Крім того, у спірному рішенні також вказано, що митна вартість товару №2 заявлена декларантом за резервним методом визначення митної вартості відповідно до статті 64 МК України. Проте, у графі 8 декларації митної вартості відсутні джерела інформації, що використовувалися для визначення митної вартості товару №2. Також відповідач вказує, що додатково надані постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14.09.2023 у справі №260/1192/23 та від 05.10.2023 у справі№260/469/23 не стосуються оцінюваної партії товарів.

Однак відповідачем не наведено жодних обґрунтованих аргументів стосовно того, яким чином вказана обставина ставить під сумнів достовірність визначеної митної вартості товару.

Також суд наголошує, що саме по собі прирівнювання митним органом цін схожих товарів, без врахування особливостей товарів, їх обсягів та умов постачання, які можуть бути різними, у зв`язку із чим це може впливати і на вартість (ціну) товару, не може вважатися обґрунтованим, адже формування ціни на товар здійснюється з урахуванням різних чинників, таких як ринкові ціни, обсяг партії, вартість і якість сировини, використаної на виготовлення товару, тощо.

Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару, як не є підставою для коригування митної вартості також і відсутність у митних органів інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.

За змістом пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

На підтвердження правомірності коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів, відповідач у своєму рішенні не наводить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціни яких взяті за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення останнім частини другої статті 55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Поміж того, що в оскаржуваному рішенні про коригування, митний орган обмежився лише тим, що прирівняв ціни одного товару до інших, відповідач жодним чином не обґрунтував своє рішення (з огляду на дати поставки, кількість, асортимент якість та умови поставок).

За наведеного, спірне рішення відповідача не відповідає ні вимогам законності, ні вимогам обґрунтованості.

Крім того, суд зазначає, що наявність у митного органу інформації щодо іншого рівня товарів, заявлених до митного оформлення, є лише підставою для поглибленого вивчення документів, поданих декларантом до митного оформлення. Але не є самостійною правовою підставою для витребування у декларанта додаткових документів.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 21.10.2021 у справі № 420/4820/19, наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом.

Суд звертає увагу на те, що митний орган повинен (за наявності підстав) витребувати від декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості товару, а не усі документи, які визначені переліком статті 53 МК України.

Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості товару не за основним методом лише тоді, коли подані декларантом документи є недостатніми чи такими, що у своїх сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими та чому з наданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого числового показника.

Вказане вище свідчить про те, що митний орган не мав жодних правових підстав для зобов`язання декларанта надавати додаткові документи.

Щодо коригування митної вартості товару на підставі митних декларацій МД від 24.01.2024 №24UA23U4 5,53 дол. США/кг; Товар №2 МД від 21.12.2023 №23UA21U6 5,54 дол. США/кг; Товар №3 МД від 10.08.2023 №23UA30U3 12,20 дол. США/кг; Товар №4 МД від 11.12.2023 № 23UA48U8 5,54 дол. США/кг; Товар №5 МД від 08.12.2023 №23UA92U9 - 5,54 дол. США/кг, то суд констатує, що навіть наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги постачань, сезонність, наявність знижок тощо), що безпосередньо не свідчить про наявність порушень із боку декларанта, і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Аналогічний висновок висловлено Верховним Судом у постанові від 05.05.2022, справа № 2040/6019/18.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі № 826/25605/15 міститься правовий висновок про те, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

За наведеного, суд приходить до висновку, що посилання відповідача на те, що поданий позивачем пакет документів для митного оформлення є неповним та містить розбіжності, не відповідає дійсним обставинам справи та є підставою для скасування карток відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204130/2024/000012 та №UA204000/2024/000012 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000009/2 від 02.02.2024.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень суб`єкта владних повноважень.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ» до Рівненської митниці задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204130/2024/000012 та №UA204000/2024/000012.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA204000/2024/000009/2 від 02.02.2024.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ» суму судового збору у розмірі 6056 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «АСТОР ТОРГ» (вул. Басейна, буд. 1-3/2А,м. Київ,01024. ЄДРПОУ/РНОКПП 43484290)

Відповідач - Рівненська митниця (вул. Соборна, буд. 104,м. Рівне,Рівненська обл.,33028. ЄДРПОУ/РНОКПП 43958370)

Повний текст рішення складений 18.07.2024.

Суддя Олег ГРЕСЬКО