Справа № 200/3019/24
Суддя: Циганенко А.І.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2024 року Справа№200/3019/24

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Циганенка А.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

11 травня 2024 року засобами поштового зв`язку позивачка, ОСОБА_1 , подала до суду адміністративний позов до відповідача, Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області, в якому просила:

- визнати протиправною відмову відповідача щодо не внесення позивачки до списків постраждалих, житло яких зруйновано внаслідок ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією російської федерації, та не надсилання пакету документів до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації;

- зобов`язати відповідача внести позивачку до списків постраждалих, житло яких зруйноване внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією російської федерації, та надіслати пакет документів до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка є власницею зруйнованого внаслідок бойових дій будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . 10 квітня 2024 року на електронну пошту відповідача було надіслано заяву про призначення та виплату грошової компенсації за зруйнований будинок з усіма необхідними документами. 17 квітня 2024 року листом за №01-28/2579 відповідач відмовив у виплаті грошової компенсації. Позивачка вважає відмову незаконною, оскільки відповідач зобов`язаний продовжувати здійснювати повноваження ліквідованої Очеретинської селищної військово-цивільної адміністрації, зокрема, відповідач зобов`язаний продовжувати забезпечувати реалізацію державних гарантій, однією з яких є виплата компенсацій за зруйноване житло.

За даними комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» Донецького окружного адміністративного суду ухвала про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі в електронному вигляді була доставлена до електронного кабінету Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області 20 травня 2024 року о 20:41.

Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області відзив на позовну заяву у строк, встановлений судом, не подала, а тому суд вирішує справу за наявними в ній матеріалами.

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені в заяві по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд встановив таке.

25 серпня 2021 року комісією з обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації був складений акт обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, №28 про пошкодження житлового будинку, розташованого АДРЕСА_1 .

28 серпня 2021 року Очеретинською селищною військово-цивільною адміністрацією Лашкевич Г.В. видана довідка №39 про визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації.

10 квітня 2024 року ОСОБА_1 подала до Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області заяву про виплату грошової компенсації за зруйноване житло до 24.02.2022.

17 квітня 2024 року Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області листом за №01-28/2579 повідомила ОСОБА_1 про те, що Указом Президента України від 30 березня 2022 року №188/2022 «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» на базі військово-цивільної адміністрації утворено Очеретинську селищну військову адміністрацію Покровського району Донецької області. Повноваження Очеретинської селищної військово-цивільної адміністрації припинено з дня початку здійснення відповідною військовою адміністрацією своїх повноважень, зокрема, з питань надання до обласної комісії з розгляду питань, пов`язаних з наданням грошової компенсації, відповідних матеріалів. Таким чином, на теперішній час розгляд викладеного у листі питання, на жаль, не є можливим.

При ухваленні рішення суд виходив з наступних мотивів та керувався такими положеннями законодавства.

Україна є […] правова держава (стаття 1 Конституції України).

Людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави (стаття 3 Конституції України).

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» від 3 лютого 2015 року №141-VIII (далі - Закон №141-VIII) для виконання повноважень місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених цим Законом, в районі відсічі збройної агресії Російської Федерації, зокрема в районі проведення антитерористичної операції можуть утворюватися військово-цивільні адміністрації.

Військово-цивільні адміністрації населених пунктів - це тимчасові державні органи, що здійснюють на територіях відповідних територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України, повноваження сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, виконавчих органів сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад, сільських, селищних, міських голів та інші повноваження, визначені цим Законом.

Військово-цивільні адміністрації є юридичними особами публічного права і наділяються цим та іншими законами повноваженнями, у межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. Військово-цивільні адміністрації населених пунктів набувають прав та обов`язків з дня внесення запису про їх державну реєстрацію як юридичних осіб до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (частина 2 статті 1 Закону №141-VIII).

Статтею 4 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон №389-VIII) встановлено, що на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.

Рішення про утворення військових адміністрацій приймається Президентом України за поданням обласних державних адміністрацій або військового командування.

Військові адміністрації населених пунктів утворюються в межах територій територіальних громад, у яких сільські, селищні, міські ради та/або їхні виконавчі органи, та/або сільські, селищні, міські голови не здійснюють покладені на них Конституцією та законами України повноваження, а також в інших випадках, передбачених цим Законом.

Військові адміністрації населених пунктів, районні, обласні військові адміністрації здійснюють свої повноваження протягом дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування.

У зв`язку з утворенням військових адміністрацій населених пунктів повноваження військово-цивільних адміністрацій цих населених пунктів припиняються з дня початку здійснення відповідною військовою адміністрацією своїх повноважень.

За приписами статті 15 Закону №389-VIII військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України «Про оборону України», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», «Про критичну інфраструктуру», цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Військові адміністрації населених пунктів на відповідній території здійснюють повноваження із:

[…]

13) надання допомоги власникам квартир (будинків) в їх відбудові у разі пошкодження в результаті проведення бойових дій, терористичних актів, диверсій; організації за рахунок власних коштів і на пайових засадах будівництва, реконструкції і ремонту об`єктів комунального господарства та соціального призначення, житлових будинків, а також шляхів місцевого значення; виконання або делегування на конкурсній основі генеральній будівельній організації (підрядній організації) функцій замовника на будівництво, реконструкцію і ремонт житла, інших об`єктів соціальної та виробничої інфраструктури комунальної власності;

[…]

44) забезпечення в умовах воєнного стану реалізації державних гарантій, визначених законами України;

45) прийняття рішень про обстеження будівель і споруд, пошкоджених внаслідок бойових дій. Обстеження будівель і споруд, пошкоджених внаслідок бойових дій, здійснюється відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

46) прийняття рішень про демонтаж будівель і споруд, які за результатами обстеження, визначеного пунктом 45 цієї частини, визнані аварійно небезпечними і такими, що становлять загрозу життю людей (крім об`єктів оборонного і спеціального призначення, об`єктів культурної спадщини та об`єктів, на які поширюється дія Закону України «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку»). Розпорядження про демонтаж таких будівель і споруд вносяться до Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України в Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва;

47) прийняття рішень про внесення пропозиції до Ради національної безпеки і оборони України, погодженої обласною військовою адміністрацією, щодо здійснення примусового відчуження або вилучення рухомого майна, що використовується чи може використовуватися для забезпечення діяльності підприємств оборонно-промислового комплексу України і щодо якого існує ризик переривання його функціонування у зв`язку з перебуванням такого майна на території адміністративно-територіальної одиниці України, щодо якої існує загроза її тимчасової окупації та межі якої розташовані на відстані не більше 30 кілометрів від району ведення воєнних (бойових) дій або від тимчасово окупованої території.

Військові адміністрації населених пунктів здійснюють делеговані повноваження органів виконавчої влади, надані органам місцевого самоврядування законами України.

15 грудня 2023 року набув чинності Закон України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 року №2073-IX (далі - Закон №2073-IX).

Згідно зі статтею 1 Закону №2073-IX цей Закон регулює відносини органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, інших суб`єктів, які відповідно до закону уповноважені здійснювати функції публічної адміністрації, з фізичними та юридичними особами щодо розгляду і вирішення адміністративних справ шляхом прийняття та виконання адміністративних актів.

За приписами статті 25 Закону №2073-IX правонаступництво адміністративного органу - це повний або частковий перехід компетенції (функцій, повноважень та відповідальності) від одного адміністративного органу до іншого, що здійснюється в порядку, визначеному законом. У разі набуття компетенції відповідного адміністративного органу його правонаступник зобов`язаний виконати усі обов`язки такого органу перед учасниками адміністративного провадження та особами, які сприяють розгляду справи. Усі рішення та дії адміністративного органу є обов`язковими для його правонаступника. Про перехід компетенції від адміністративного органу до його правонаступника уповноважений орган видає відповідний акт згідно із законом. У разі припинення адміністративного органу та/або переходу його компетенції до іншого адміністративного органу правонаступник невідкладно, а за наявності обґрунтованих причин - протягом десяти робочих днів з дня отримання матеріалів справи, повідомляє учасників адміністративного провадження про їх отримання.

Судом встановлено, що Указом Президента України «Про утворення та реорганізацію військово-цивільних адміністрацій у Донецькій області» від 19 лютого 2021 року № 61/2021 була утворена Очеретинська селищна військово-цивільна адміністрація Покровського району Донецької області.

На виконання Закону №389-VIII Указом Президента України від 30 березня 2022 року №188/2022 «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» на базі військово-цивільних адміністрацій населених пунктів Донецької області, утворених Указами Президента України від 19 лютого 2021 року № 61/2021 «Про утворення та реорганізацію військово-цивільних адміністрацій у Донецькій області» та від 26 травня 2021 року №210/2021 «Про утворення військово-цивільної адміністрації», була утворена, зокрема, Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області.

Отже, на теперішній час Очеретинська селищна військова адміністрація Покровського району Донецької області набула компетенції Очеретинської селищної військово-цивільної адміністрації Покровського району Донецької області.

Механізм надання та визначення розміру грошової допомоги постраждалим від надзвичайних ситуацій і розміру грошової компенсації постраждалим, житлові будинки (квартири) яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації визначений Порядком надання та визначення розміру грошової допомоги постраждалим від надзвичайних ситуацій та розміру грошової компенсації постраждалим, житлові будинки (квартири) яких зруйновано внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2013 року №947, в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 вересня 2020 року №767, (далі за текстом Порядок).

Пунктом 4 Порядку органи місцевого самоврядування, а в разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів проводять обстеження пошкодженого або зруйнованого житла, обліковують його, складають і затверджують списки постраждалих на відповідній території та видають довідки про визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації.

Для проведення обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, органи місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів утворюють комісію з обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації […]. (пункт 12 Порядку).

Пунктом 13 Порядку встановлено, що комісія з обстеження складає акт обстеження житла, зруйнованого (пошкодженого) внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації (далі - акт обстеження), за формою згідно з додатком 1 у двох примірниках, один з яких надається постраждалому або його представнику […].

Згідно з пунктом 16 Порядку для отримання грошової компенсації, а також для проведення обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, та для визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації постраждалі подають на розгляд органів місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - відповідних військово-цивільних адміністрацій населених пунктів за місцем розташування житла такі документи на кожен окремий об`єкт житла:

1) заяву про проведення обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, за формою згідно з додатком 2;

2) копію документа, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України, або документа, що посвідчує особу та підтверджує її спеціальний статус;

3) копію одного з передбачених Податковим кодексом України документа з даними про реєстраційний номер облікової картки платника податків (крім випадків, коли постраждалим є іноземець, особа без громадянства або особа, яка через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податку та повідомила про це відповідному контролюючому органу і має відмітку в паспорті громадянина України) (крім іноземців та осіб без громадянства);

4) нотаріально завірені копії документів, що підтверджують наявність права власності у постраждалого на житло на момент подання заяви про проведення обстеження житла.

Відповідно до пункту 17 Порядку органи місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів приймають протягом п`яти календарних днів з моменту надходження заяви (за формою згідно з додатком 2) рішення про проведення обстеження житла, про що повідомляють постраждалому або його представнику зворотними каналами зв`язку, що зазначені у заяві.

Обстеження житла, зруйнованого внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, повинно бути проведене у строк не більше 30 календарних днів з моменту прийняття відповідного рішення.

Органи місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів видають протягом трьох робочих днів з моменту проведення обстеження житла безоплатно та за наявності підстав постраждалому довідку про визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації за формою згідно з додатком 3 (пункт 18 Порядку).

Відповідно до пункту 19 Порядку після отримання довідки про визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації за формою згідно з додатком 3 постраждалі, їх законні представники або представники, які діють на підставі нотаріально посвідченої довіреності (далі - представник), додатково подають органам місцевого самоврядування, а в разі їх відсутності - військово-цивільним адміністраціям населених пунктів:

1) заяву у довільній формі про виплату грошової компенсації. У заяві зазначаються реквізити банківської картки (карткового рахунка у банку), на яку (який) перераховується компенсація, та зазначається, що заявник не звертався за виплатою до інших органів місцевого самоврядування, а в разі їх відсутності - військово-цивільних адміністрацій населених пунктів;

2) копію довідки про визнання особи постраждалою внаслідок надзвичайної ситуації;

3) копію акта обстеження житла;

4) інформаційну довідку (витяг) з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення права власності на житло у зв`язку з його знищенням, яка видається в установленому порядку на підставі акта обстеження житла.

Пунктом 20 Порядку встановлено, що у разі подання постраждалим неповного пакета документів, необхідних для отримання грошової компенсації, визначених в цьому Порядку, або наявності в поданих документах технічних помилок чи інших недоліків органи місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів надають можливість постраждалому протягом 10 календарних днів з моменту повідомлення про виявлення такого факту надати відсутні документи або усунути відповідні недоліки. У разі неусунення недоліків в установлений строк всі документи повертаються постраждалому або його представнику.

Згідно з пунктом 21 Порядку органи місцевого самоврядування, а у разі їх відсутності - військово-цивільні адміністрації населених пунктів формують та затверджують щомісяця до 5 числа списки постраждалих, житло яких зруйноване внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, та надсилають їх разом з наданими постраждалими документами структурним підрозділам з питань соціального захисту населення Донецької та Луганської облдержадміністрацій (далі - регіональні органи соціального захисту населення) за встановленою формою подання, що затверджується Мінреінтеграції, для подальшого їх внесення на розгляд комісій.

З аналізу наведених положень Порядку висновується, що відповідач, який набув компетенції Очеретинської селищної військово-цивільної адміністрації Покровського району Донецької області в порядку правонаступництва адміністративного органу, при отриманні від позивачки пакета документів, необхідних для отримання грошової компенсації, визначених в Порядку, був зобов`язаний або включити позивачку до списків постраждалих, житло яких зруйноване внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, та надіслати її разом з наданими позивачкою документами структурному підрозділу з питань соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації, або за наявності в поданих документах технічних помилок чи інших недоліків надати можливість позивачці протягом 10 календарних днів з моменту повідомлення про виявлення такого факту надати відсутні документи або усунути відповідні недоліки, а у разі неусунення недоліків в установлений строк всі документи повернути позивачці.

Таким чином, відповідач протиправно відмовився від вирішення питання щодо якого звернулася позивачка, з посиланням на припинення повноважень Очеретинської селищної військово-цивільної адміністрації Покровського району Донецької області.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Пунктами 1.6, 2.4 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 23.06.2010 № 1380/5 передбачено, що дискреційні повноваження - сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Дискреційні повноваження можуть закріплюватися в нормативно-правових актах, проектах нормативно-правових актів такими способами:

1) за допомогою оціночних понять, наприклад: "за наявності поважних причин орган вправі надати …", "у виключних випадках особа, уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, може дозволити…", "рішення може бути прийнято, якщо це не суперечить суспільним інтересам…" тощо;

2) шляхом перерахування видів рішень, що приймаються органом (особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), не вказуючи підстав для прийняття того чи іншого рішення або шляхом часткового визначення таких підстав;

3) шляхом надання права органу (особі, уповноваженій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування) при виявленні певних обставин (настанні конкретних юридичних фактів) приймати чи не приймати управлінське рішення залежно від власної оцінки цих фактів;

4) за допомогою нормативних приписів, що містять лише окремі елементи гіпотези чи диспозиції правової норми, що не дозволяють зробити однозначний висновок про умови застосування нормативного припису або правові наслідки застосування такого припису.

Стосовно дискреційних повноважень, суд, за наслідками аналізу положень Порядку, зазначає, що такими є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

У такому випадку дійсно суд не може зобов`язати суб`єкта владних повноважень обрати один з правомірних варіантів поведінки, оскільки який би варіант реалізації повноважень не обрав відповідач, кожен з них буде правомірним, а тому це не порушує будь-чиїх прав.

У цій справі, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - розглянути заяву позивачки і за умови відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам законодавства - включити позивачку до списків постраждалих, житло яких зруйноване внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією Російської Федерації, та надіслати їх разом з наданими документами структурному підрозділу з питань соціального захисту населення Донецької облдержадміністрації. Підставою для не включення заяви позивачки до вказаних списків може бути лише неусунення недоліків в установлений строк.

Зобов`язання суб`єкта владних повноважень прийняти конкретне рішення, як і будь-які інші способи захисту застосовується лише за наявності необхідних підстав, з урахуванням фактичних обставин справи.

Оскільки відповідач не виконав свого обов`язку щодо перевірки повноти пакета документів, необхідних для отримання грошової компенсації, визначених в Порядку, та наявності в поданих документах технічних помилок чи інших недоліків, у суду відсутні підстави для зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані на відновлення порушеного права позивачки: внести позивачку до списків постраждалих, житло яких зруйноване внаслідок надзвичайної ситуації воєнного характеру, спричиненої збройною агресією російської федерації, та надіслати пакет документів до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення Донецької обласної державної адміністрації.

Згідно з абзацом другим частини 4 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

З урахуванням фактичних обставин справи, суд вважає, що для ефективного захисту порушеного права позивачки слід зобов`язати відповідача вирішити питання, щодо якого звернулася позивачка, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі статтею 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно із статтею 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За приписами статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтувалося на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Частиною 3 статті 139 КАС України встановлено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позовні вимоги задоволені частково, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у сумі 605,60 грн. (50% позовних вимог).

Керуючись статтями 2, 3-10, 20, 22, 25, 72-77, 90, 132, 139, 143, 241-246, 250, 251, 255, 261, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області (місцезнаходження: 86020, Донецька область, Покровський район, селище Очеретине, вул. Первомайська, буд. 12, код ЄРДПОУ 44333891, e-mail: ) задовольнити частково.

Визнати протиправною відмову Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області, викладену в листі №01-28/2579 від 17 квітня 2024 року, щодо не розгляду заяви про виплату грошової компенсації за зруйноване житло до 24.02.2022 та доданих до неї документів, поданих ОСОБА_1 10 квітня 2024 року.

Зобов`язати Очеретинську селищну військову адміністрацію Покровського району Донецької області вирішити питання, щодо якого звернулася ОСОБА_1 , з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Очеретинської селищної військової адміністрації Покровського району Донецької області на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 605 (шістсот п`ять) гривень 60 копійок.

Повний текст рішення складений15 липня 2024 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя А.І. Циганенко