Справа № 320/43809/23
Суддя: Швед Едуард Юрійович
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Шведа Е.Ю., суддів Голяшкіна О.В., Заїки М.М., перевіривши матеріали клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання незаконними та протиправними дій і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2024 виправлено описки в судовому рішенні.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням суду першої інстанції, Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві (далі - Відповідач, ГУ ПФ в м. Києві) подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.06.2024 апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст. ст. 295, 296 КАС України, а саме - пропуском п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, відсутності обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, і до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору. Судом встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з моменту отримання копії ухвали від 27.06.2024, яку отримано Відповідачем в електронному кабінеті 27.06.2024 о 21:20, тобто у розумінні ч. 6 ст. 251 КАС України 28.06.2024.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 09.07.2024 електронною поштою надійшло клопотання ГУ ПФ в м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали заявленого клопотання, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Приписи ч. 1 ст. 167 КАС України визначають, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

За правилами ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Судом враховується, що хоча положення ст. 167 КАС України не містять вимог щодо підписання особою письмової заяви, яка подається до суду, однак така вимога безпосередньо випливає зі змісту положень процесуального закону (зокрема, п. 3 ч. 4 ст. 169, п. 1 ч. 4 ст. 298 КАС України). Саме підписання (письмове або електронним підписом) письмової заяви дає суду можливість упевнитися у волевиявленні особи щодо подання відповідної заяви до суду. В іншому ж випадку, за відсутності підпису на письмовому документі, який подається до суду, останній не може бути розглянутий в силу положень ч. 2 ст. 167 КАС України.

Згідно ч. ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилом ч. 6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно абз. 2, 3 ч. 8 ст. 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Водночас, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом (абз. 1 ч. 8 ст. 18 КАС України).

Відтак процесуальне законодавство передбачає два шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС системи.

У свою чергу підпунктом 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України визначено, що окремі підсистеми (модулі ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.

У газеті «Голос України» від 04.09.2021 №168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, між користувачем цієї підсистеми та Вищою радою правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою wiki.court.gov.ua.

Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Суд звертає увагу, що відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 13.09.2023 у справі №204/2321/22, звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Таким чином, альтернативою звернення державного органу до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Із матеріалів заявленого клопотання вбачається, що воно надіслане ГУ ПФ в м. Києві на електронну адресу суду апеляційної інстанції. До неї додані роздруківки результатів перевірки електронних підписів, проте такі підписи вчинені без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Таким чином подане клопотання не створене у підсистемах «Електронний суд» та «Електронний кабінет», і, відповідно, не містить відомостей про підписання документа кваліфікованим електронним підписом із використанням цих підсистем, а відтак вважається таким, що не підписано особою, яка його подала.

Аналогічна за змістом позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 02.05.2024 у справі № 460/49246/22.

З огляду на викладені вище обставини подання письмового клопотання про продовження строку для усунення недоліків без підпису, суд приходить до висновку про існування об`єктивних перешкод, які унеможливлюють його розгляд в установлений процесуальним порядком спосіб, а тому вважає за необхідне повернути заявлене клопотання без розгляду.

Керуючись ст. ст. 167, 248, 302, 321, 325 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про визнання незаконними та протиправними дій і зобов`язання вчинити дії - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Е.Ю. Швед

Судді О.В. Голяшкін

М.М. Заїка