Справа № 420/9124/24
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2024-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9124/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Хурси О.О., в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_2 ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_2 ), в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати Наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 04.01.2024 № 5 «Про результати службового розслідування» в частині, що стосуються ОСОБА_1 ;

-визнати протиправним та скасувати Наказ командира військової частини НОМЕР_2 від 29.01.2024 № 37/АГД «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині застосування дисциплінарного стягнення «пониження в посаді» до ОСОБА_1 ;

-визнати протиправним та скасувати Наказ ІНФОРМАЦІЯ_1 (по особовому складу) від 14.02.2024 №59 про звільнення капітана 2 рангу ОСОБА_1 , заступника начальника вузла з тилу начальника тилу 68 Об`єднаного інформаційно-телекомунікаційного вузла з займаної посади і призначення на нижчу посаду у порядку виконання накладеного дисциплінарного стягнення з шпк «капітан 2 рангу» на шпк «майор» офіцером відділу планування логістичного забезпечення штабу управління 30 корпусу морської піхоти;

-зобов`язати військові частини НОМЕР_1 , НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 невиплачене грошове забезпечення, недоотримане внаслідок незаконного накладання дисциплінарного стягнення.

Ухвалою суду від 25.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження.

Ухвалою суду від 01.07.2024 позов залишено без руху.

Позивач надав заяву про поновлення строку звернення до суду. Заява мотивована тим, що належного ознайомлення з зазначеними наказами не було, та позивачу не було доведено, в чому полягає порушення ним військової дисципліни.

Повідомлення військової частини НОМЕР_2 про звільнення ОСОБА_1 із займаної посади і призначення на нижчу посаду надійшло до військової частини НОМЕР_1 15.02.2024, та доведено до відома позивача.

Вважає, що ним вчинялись активні дії з метою реалізації права на ознайомлення з матеріалами службового розслідування, а саме звернення з рапортами, запитами, клопотанням про витребування доказів судом. Лише після ознайомлення з наданими відповідачами матеріалами 12.03.2024, та під час судового розгляду позивачу стало відомо про обставини притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Не погоджується із доводами відповідача про ознайомлення із актом службового розслідування під підпис 03.01.2024, оскільки акт службового розслідування не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а тому не міг бути обізнаним про накладений на нього вид дисциплінарного стягнення.

Таким, чином позивач вважає, що строк звернення до суду не може бути обраховано із дати ознайомлення із оскаржуваними наказами.

Відповідач подав заперечення на заяву позивача про поновлення строку звернення до суду, які мотивовані тим, що жодних додаткових обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску строку ОСОБА_1 для звернення до суду, в заяві не вбачається.

Надаючи оцінку вказаним обставинам, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що у випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Так, матеріалами справи підтверджено, що позивач ознайомлений з наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 04.01.2024 № 5 «Про результати службового розслідування» 06.01.2024, а з наказом військової частини НОМЕР_2 від 29.01.2024 №37/АГД ознайомлений 02.02.2024. Повідомлення військової частини НОМЕР_2 про звільнення ОСОБА_1 із займаної посади і призначення на нижчу посаду надійшло до військової частини НОМЕР_1 - 15.02.2024, та доведено до відома ОСОБА_1 , що не заперечується позивачем.

Суд критично відноситься до доводів позивача стосовно того, що належного ознайомлення з оскаржуваними наказами не було та позивачу не було доведено, в чому полягає порушення ним військової дисципліни, оскільки вказані обставини не є об`єктивно непереборними та такими, що унеможливили вчасне звернення позивача до суду з цим позовом.

Суд вважає неповажними наведені у заяві причини пропуску строку звернення до суду, у зв`язку з тим, що його звернення з відповідними рапортами, запитами, клопотанням про витребування доказів судом не змінює момент, з якого позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ці дії не пов`язуються з початком перебігу строку звернення до суду, за захистом порушеного права, якого звернувся позивач.

Обставини, на які посилається позивач, не є поважними причинами пропуску строку звернення до суду, оскільки не перешкоджали зверненню до суду в установлений строк.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер і не позбавляли останнього можливості подати позов у встановлений строк.

Доказів наявності об`єктивних перешкод для подання позову в межах встановленого строку, позивачем не надано.

Висновок про застосування спеціального місячного строку звернення до суду у справах про звільнення з публічної служби та обчислення цього строку, виходячи не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти, неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, в постановах від 10.11.2022 у справі №500/1185/21 і від 26.10.2023 у справі №500/4332/22.

У зазначених постановах Верховного Суду також роз`яснено, що день, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений на підставі доказів день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є її дії, спрямовані на захист порушених прав, зокрема, оскарження рішення (дії чи бездіяльність), письмові звернення з цього приводу, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачем, до поданої заяви, не надано належних та достатніх доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись статтею 240 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_2 ) про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 16.07.2024.

Суддя О.О. Хурса