Справа № 400/2269/24
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 липня 2024 р.м. ОдесаСправа № 400/2269/24

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Димерлія О.О.,

суддів Шляхтицького О.І., Осіпова Ю.В.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року у справі №400/2269/24 за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною відмови в підготуванні та надання до органу Пенсійного фонду довідки про розмір грошового забезпечення, зобов`язання вчинити певні дії

У С Т А Н О В И В:

12.03.2024 року ОСОБА_1 звернувся до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив:

- визнати протиправною відмову ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо підготування та подання до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області довідки про розмір посадового окладу, окладу за військове звання, надбавки за вислугу років, у відповідності з нормами п. 4 постанови № 704, станом на 01.02.2020, на 01.01.2021, на 01.01.2022 та на 01.01.2023, тобто у якості розрахункової величини застосовувати розміри прожиткового мінімуму, встановлені Законом про бюджет на 01.01.2020 (2102 грн.), на 01.01.2021 (2270 грн.), на 01.01.2022 (2481 грн.), на 01.01.2023 (2684 грн.) для перерахунку пенсії з 01.02.2020, з 01.02.2021, з 01.02.2022, з 01.02.2023 з включенням у них відомостей про розміри додаткових видів грошового забезпечення та премії;

- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області довідку про розмір посадового окладу, окладу за військове звання, надбавки за вислугу років, у відповідності з нормами п. 4 постанови № 704, станом на 01.02.2020, на 01.01.2021 та на 01.01.2022, тобто у якості розрахункової величини застосовувати розміри прожиткового мінімуму, встановлені Законом про бюджет на 01.01.2020 (2102 грн.), на 01.01.2021 (2270 грн.), на 01.01.2022 (2481 грн.), на 01.01.2023 (2684 грн.) для перерахунку пенсії з 01.02.2020, з 01.02.2021, з 01.02.2022, з 01.02.2023, з включенням у них відомостей про розміри додаткових видів грошового забезпечення та премії.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року у справі №400/2269/24 позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із вищеозначеним рішенням суду першої інстанції суб`єктом владних повноважень безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду подано апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2024 року у задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року у справі №400/2269/24 залишено без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надано скаржнику 10-денний строк, з дня отримання копії цієї ухвали, шляхом надання до апеляційного суду доказів сплати судового збору у розмірі 4360 грн. 32 коп.

11.07.2024 року на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду від ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшло клопотання про відстрочення строку сплати судового збору у даній справі. В обґрунтування означеного звернення скаржник вказує, зокрема, про обмежене бюджетне фінансування, та введення в Україні воєнного стану.

Надаючи оцінку клопотанню суб`єкта владних повноважень, у системному зв`язку із положеннями чинного законодавства України, судова колегія уважає за необхідне зазначити таке.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати врегульовано положеннями частини 1 статті 133 КАС України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із частиною 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України Про судовий збір, відповідно до статті 1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульовано статтею 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною.

Як слідує зі змісту положень статті 8 Закону України "Про судовий збір", існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України "Про судовий збір"), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті), а саме:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, із викладених норм убачається, що підставою для відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони.

При цьому, при зверненні до суду із клопотанням про відстрочення сплати судового збору особа повинна додати до нього належні докази на підтвердження того, що у неї немає відповідних коштів (бюджетних асигнувань) для сплати судового збору. Якщо таких доказів до суду не подано, то клопотання про відстрочення сплати судового збору уважається необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Натомість, за наслідками дослідження клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 установлено, що скаржником до вказаного звернення не додано жодного належного та допустимого доказу на підтвердження вчинення ним усіх можливих дій з метою сплати судового збору за подання до апеляційного суду даної апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

Між тим, заявка- розрахунок ІНФОРМАЦІЯ_1 від 07.06.2024 року не є належними та допустимими доказами, які підтверджують вчинення суб`єктом владних повноважень усіх можливих дії, спрямованих на усунення недоліків апеляційної скарги та не свідчать про тяжкий майновий стан скаржника.

Маючи намір реалізувати право на апеляційне оскарження судового рішення суб`єкт владних повноважень повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх процесуальних обов`язків.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 129 Конституції України однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно із рішенням Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (заява № 28249/95) «право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя».

Отже, сплата судового збору не може уважатись перешкодою в доступі до правосуддя, оскільки право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Також, слід зауважити, що лише факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для надання одній із сторін справи певних преференцій. У такому випадку, суб`єкт владних повноважень має обґрунтувати, з наданням належних та допустимих доказів, яким чином введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу та перешкоджає йому сплатити судовий збір.

Водночас, таких доказів скаржником до апеляційного суду не подано.

Крім того, особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень також не може ставити одного із учасників справи у привілейоване становище.

Скаржник, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних чи фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно сплати судового збору.

За наслідками дослідження клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 з доданим до нього документом, судова-колегія зазначає, що суб`єктом владних повноважень наразі не вчинено усіх залежних та можливих від нього дій, які б свідчили про бажання та дійсний намір реалізації наданих законом процесуальних прав з метою здійснення апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції.

З урахуванням наведеного, клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 є необґрунтованим, а тому задоволенню не підлягає.

Згідно із ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст.169 цього Кодексу (залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви).

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, з`ясувавши , що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, протягом якого потрібно усунути недоліки.

Згідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України у разі не усунення недоліків апеляційної скарги остання повертається скаржнику.

Оскільки визначені в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 04.07.2024 року недоліки апеляційної скарги скаржником не усунуто, апеляційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року у справі №400/2269/24, з урахуванням положень ч.2 ст.298, п.1 ч.4 ст. 169 КАС України, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.296, ст. 298 КАС України, апеляційний суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ІНФОРМАЦІЯ_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 року у справі №400/2269/24 - повернути особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення.

Суддя-доповідач О.О. Димерлій
Судді О.І. Шляхтицький Ю.В. Осіпов