Справа № 638/12634/24
Суддя: Теслікова І. І.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/107/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2024 року м.Харків

Суддя Дзержинського районного суду м.Харків Теслікова І.І., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Мельниченка Євгенія Олександровича до Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області Національної поліції України в особі інспектора рядового поліції Болотного Данила Руслановича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 , через свого представника адвоката Мельниченка Є.О. подав до Дзержинського районного суду м.Харкова адміністративного суду позовну заяву, в якій просить суд:

«1.Прийняти цю позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження та відкрити провадження у справі, викликавши у судове засідання сторони.

2. ЗАЯВА про поновлення строку звернення до суду та докази поважності його пропуску: Прошу поновити строк на оскарження постанови серії ЕАТ №7892622, так як вперше доступ до неї у мене з`явився тільки 04.07.2024, коли була отримана відповідь на адвокатський запит від 21.06.2024 і була надана копія вказаної постанови, докази отримання копії цієї постанови раніше відсутні.

3. Викликати у судове засідання свідка, заяву про що буде подано окремо.

4. Скасувати Постанову серії ЕАТ №7892622 від 07.10.2023 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.126 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 доведеного складу адміністративного правопорушення.

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з ГУ НП в Харківській області на користь ОСОБА_2 судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката у цій справі (докази витрат будуть подані до початку розгляду) та судовий збір на користь позивача, відповідно до ст.ст.134, 139 КАСУ.».

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1)подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2)має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3)відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4)належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5)позов подано у строк, встановлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6)немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою статті 171 КАС України визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Поряд з цим, як визначено частиною сьомою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі відповідно до ч. 8 ст. 44 КАС України мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Згідно з частиною шостою статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до абз. 2 ч. 8 ст. 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Таким чином, законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами: в електронній формі через Електронний кабінет (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи чи його представника).

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06.08.2019 року у справі №2340/4648/18, від 22.08.2019 року у справі №520/20958/18, від 10.09.2019 року у справі №640/1374/19.

Згідно пункту 2 § 2 розділу 4 Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати після опублікування оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС, яке має містити інформацію про підпункти, пункти цього розділу, які вводяться в дію у зв`язку з початком функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС.

Наказом Державної судової адміністрації України від 22.12.2018 року №628 "Про проведення тестування підсистеми "Електронний суд" у місцевих та апеляційних судах" визначено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах). Місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми "Електронний суд" керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми електронного суду.

Пунктами 1, 2 розділу ХІ Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначено, що обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду. Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Відповідно до наказу Державної судової адміністрації України від 01.06.2020 року №247, у місцевих та апеляційних судах запроваджено в дослідну експлуатацію підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

Оголошення надруковане у газеті "Голос України" № 168 (7668) від 04 вересня 2021 року та на сайті Судова влада України, підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно починають функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, підсистема "Електронний суд" (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді та розглядом у Вищій раді правосуддя справ про порушення суддею (прокурором) вимог щодо несумісності, дисциплінарного проступку судді, втручання в діяльність судді, можуть подаватися до суду та Вищої ради правосуддя в електронній формі виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми "Електронний суд".

Вказані висновки судді відповідають правовій позиції Верховного Суду у постанові від 10.09.2019 у справі № 640/1374/19, Великої палати Верховного Суду у постанові від 01.07.2021 у справі № 9901/76/21.

Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність вимогам КАС України судом встановлено, що позов надійшов на електронну адресу Дзержинського районного суду м.Харкова від « ОСОБА_3 », тобто в електронній формі.

Однак суд зауважує, що надіслання до суду в електронному вигляді позовної заяви разом додатками має здійснюватися із використанням підсистеми "Електронний суд", а не у спосіб надіслання позовної заяви на електронну адресу суду. При цьому для можливості користування цим сервісом необхідно пройти процедуру ідентифікації та здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Суд зазначає, що відомості про формування представником позивача позовної заяви в підсистемі "Електронний суд", а також докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на позовну заяву із використанням підсистеми "Електронний суд" відсутні, що свідчить про використання представником заявника непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із позовною заявою.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 22.10.2020 року у справі №855/67/20, згідно з якою Верховний Суд з таких же підстав повернув апеляційну скаргу, подану до суду електронною поштою та з використанням електронного цифрового підпису, однак не через підсистему "Електронний суд".

Крім того, аналогічні висновки Верховний Суд висловив також в інших ухвалах, а саме: від 08.02.2023 р. № 420/25920/21, від 28.02.2023 р. № 686/8529/22, від 03.04.2020 року у справі №9901/92/20, від 15.07.2020 року у справі №520/5648/2020 та від 06.07.2020 року у справі №520/3974/2020.

При цьому суд зазначає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28 травня 1985 року у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" та від 13 лютого 2001 року у справі "Кромбах проти Франції", держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20 травня 2010 року в справі "Пелевін проти України" та від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Крім того, положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також установлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отож, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки представник позивача має можливість звернутись до суду в порядку, визначеному Законом (в письмовій формі безпосередньо до суду чи через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс "Електронний суд"). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання і розумних сумнів у не відповідності вимогам "якості" закону не виникає.

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Отже, вищезазначені обставини є підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 57, 59, 166, 167, 169, 241, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мельниченка Євгенія Олександровича до Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області Національної поліції України в особі інспектора рядового поліції Болотного Данила Руслановича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя І.І.Теслікова