Справа № 640/20155/18
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 липня 2024 року № 640/20155/18

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О., розглянувши у порядку письмового провадження заяву Приватного акціонерного товариства "Українські хлібні традиції" про заміну сторони виконавчого провадження в адміністративній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Київхліб» до Офісу великих латників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень,

в с т а н о в и в:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Публічне акціонерне товариство «Київхліб» з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, в якому позивач просив суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22.08.2018, яким ПАТ «Київхліб» донараховано податкове зобов`язання з податку прибуток приватних підприємств у розмірі 47 311 256,00 грн, у тому числі за основним платежем - 31 540 837,00 грн та за штрафною (фінансовою) санкцією - 15 770 419,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22.08.2018, яким ПАТ «Київхліб» зменшено суму від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток у загальному розмірі 43 024 541 грн, відображеного у деклараціях № від 10.05.2017 (у розмірі 25 412 048 грн), № від 08.05.2018 (у розмірі 17 612 493 грн);

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22.08.2018, яким ПАТ «Київхліб» донараховано податкове зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 53 607 771,00 грн, у тому числі за основним платежем - 35 738 514,00 грн та за штрафною (фінансовою) санкцією - 17 869 257,00 грн;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 22.08.2018, яким ПАТ «Київхліб»» зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість у загальному розмірі 40 083 304,00 грн, відображеного у деклараціях № від 20.04.2017 ( у розмірі 6 966 000 грн), № від 19.05.2017 (у розмірі 6 966 000,00 грн) №8 від 20.06.2018 (у розмірі 6 966 000,00 грн), № від 20.07.2017 (у розмірі 4 198 423 грн), № від 18.08.2017 (у розмірі 5 783 663 грн), № від 19.09.2017 (у розмірі 1 222 880 грн), № від 18.11.17 ( у розмірі 3 990 169 грн), № від 20.12.2017 ( у розмірі 3 990 169 грн).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.04.2019, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019, позов задоволено повністю.

Визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників ДФС від 22 серпня 2018 року:

-№ про донарахуванню Приватному акціонерному товариству «Київхліб» податкове зобов`язання з податку прибуток приватних підприємств у розмірі 47 311 256,00 грн.

-№ про зменшення Приватному акціонерному товариству «Київхліб» суми від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток у загальному розмірі 43 024 541 грн.

-№ про донарахування Приватному акціонерному товариству «Київхлі» податкового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 53 607 771,00 грн.

- № про зменшення Приватному акціонерному товариству «Київхліб» від`ємного значення суми податку на додану вартість у загальному розмірі 40 083 304,00 грн.

Встановлено судові витрати у сумі 616700 грн присудити на користь Приватного акціонерного товариства «Київхліб» (, 04080, м.Київ, вул.Межигірська, 83) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників ДФС (, 04119, м.Київ, вул.Дегтярівська, 11 г).

15.12.2022 Верховною Радою України було прийнято Закон України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" №2825-IX, статтею 1 якого ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва.

Пунктом 1 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" вказаного Закону визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.

У зв`язку з цим, матеріали даної адміністративної справи надійшли на адресу Київського окружного адміністративного суду від Окружного адміністративного суду міста Києва.

31.05.2024 Київським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист про стягнення судових витрат у сумі 616700 грн на користь Приватного акціонерного товариства «Київхліб» (, 04080, м.Київ, вул.Межигірська, 83) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників ДФС (, 04119, м.Київ, вул.Дегтярівська, 11 г).

В якості боржника вказаний Офіс великих платників податків ДФС (ідентифікаційний код 39440996).

25.06.2024 на адресу суду від Приватного акціонерного товариства "Українські хлібні традиції" про заміну відповідача на правонаступника - Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платника податків як відокремлений підрозділ ().

Також у сказаному клопотанні позивач просить суд видати новий виконавчий лист, в якому зазначити боржником Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платника податків як відокремлений підрозділ ().

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивач зазначив, що Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платника податків () є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДФС ().

За результатами автоматизованого розподілу вказана заява була передана для розгляду судді Дудіну С.О.

Відповідно до частини другої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд зазначає, що у зв`язку із розпочатою військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

У подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався та діє і на теперішній час.

Відповідно до рішення Ради Суддів України від 24.02.2022 "Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією Російської Федерації", рекомендовано, зокрема, особливості роботи суду визначати виходячи з поточної ситуації у відповідному регіоні; по можливості відкладати розгляд справ (за винятком не відкладних судових розглядів), зважаючи на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя; справи, які не є невідкладними, розглядаються лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження; процесуальні строки по можливості продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.

Враховуючи встановлення на території України воєнного стану та недопущення створення можливої небезпеки для життя учасників справи, суд дійшов висновку про необхідність розгляду вищевказаної заяви у порядку письмового провадження.

Відповідно до статті 1 Закону України Про виконавче провадження виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Згідно з частинами першою та другою статті 15 Закону України Про виконавче провадження сторонами у виконавчому провадженні є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Відповідно до абзацу першого частини п`ятої статті 15 зазначеного Закону у разі вибуття однієї зі сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Цим нормам кореспондують положення частини першої статті 379 КАС України, згідно з якими у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

За приписами статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Отже, процесуальне правонаступництво передбачено не лише у зв`язку зі смертю (оголошенням померлою) фізичної особи та реорганізацією суб`єкта господарювання, а й в інших передбачених законом випадках, у тому числі в разі заміни кредитора або боржника в зобов`язанні. Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 КАС України допускається на будь-якій стадії судового процесу, включаючи стадію виконання судового рішення.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Така позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом у постановах Верховного Суду від 06.10.2020 (справа №804/958/17), від 03.12.2020 (справа №805/2173/16-а), від 30.12.2020 (справа №805/4361/17-а).

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України постановлено утворити Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.

Пунктом 2 вказаної Постанови встановлено, зокрема те, що Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227 затверджено положення про Державну податкову службу України, згідно з пунктом 1 якого Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України Про утворення територіальних органів Державної податкової служби від 19.06.2019 №537 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1; реорганізовано деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2; установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з додатком 1 до вказаної Постанови утворено Офіс великих платників податків ДПС.

Відповідно до додатку 2 до вказаної Постанови Офіс великих платників податків ДФС реорганізовано шляхом приєднання до Офісу великих платників податків ДПС.

21.08.2019 Кабінетом Міністрів України було прийнято розпорядження від №682-р Питання Державної податкової служби, яким передбачено погодитися з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 р. № 227 Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" (надалі - Постанова №893), ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з Додатком, зокрема, Офіс великих платників податків ДПС.

Пунктом 2 Постанови №893 встановлено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Відповідно до пункту 3 Постанови №893 права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

30.09.2020 Державною податковою службою України прийнято наказ №529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", яким утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з Додатком, а Департаменту правової роботи наказано подати державному реєстратору документи для внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відповідної інформації про утворення територіальних органів Державної податкової служби як її відокремлених підрозділів.

Відповідно до наказу Державної податкової служби України від 24.12.2020 №755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 №529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 Постанови №893.

Відповідно до наказу Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС", затверджено положення, зокрема про Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платника податків утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, забезпечує реалізацію повноважень Державної податкової служби на території Київської області і є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДПС (1).

Таким чином, відбулось фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво у сфері податкових правовідносин, за яким передано адміністративну компетенцію в цих правовідносинах від Офісу великих платників податків ДФС () до відокремленного підрозділу - Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платника податків (), який став правонаступником майна, прав та обов`язків реорганізованого Офісу великих платників податків ДПС.

Як вбачається з матеріалів справи, виконавчий лист у цій справі видано на виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.04.2019 про стягнення судових витрат у сумі 616700 грн на користь Приватного акціонерного товариства «Київхліб» (, 04080, м.Київ, вул.Межигірська, 83) за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників ДФС (, 04119, м.Київ, вул.Дегтярівська, 11 г).

Верховний Суд у постанові від 03 червня 2021 року у справі №640/19105/19, відмовляючи у задоволенні заяви про заміну сторони виконавчого провадження, зазначив, що обов`язок боржника, що випливає з судового рішення (стягнення на користь позивача з Державної фіскальної служби України середнього заробітку за час вимушеного прогулу), не стосується публічно-владних функцій у сфері реалізації, державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань державної митної справи чи інших функцій, що були передані Державній митній службі України відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року №1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 року №1217-р. При цьому, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Держана фіскальна служба України з 17 травня 2019 року перебуває в стані припинення. Отже, станом на зазначену дату, як і на дату постановлення оскаржуваної ухвали в цій справі Держана фіскальна служба України не була припинена.

З огляду на вказані обставини, Верховний Суд у вищевказаній постанові дійшов висновку щодо відсутності підстав заміни сторони виконавчого провадження.

Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постановах від 11 лютого 2021 року у справі №826/9815/18, від 14 квітня 2021 року у справі №826/14904/18 та від 13 травня 2021 року у справі №826/2850/17.

Однак у подальшому правова позиція Верховного Суду була змінена.

Так, Верховний Суд у постанові від 31.08.2022 у справі №826/12449/17 зазначив, що ДПС здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи, а відтак, у межах спірних правовідносин компетенційне адміністративне правонаступництво у цій справі (в частині стягнення на користь позивача судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача) відбулось з Офісу великих платників податків ДФС на Офіс великих платників податків ДПС, а потім на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків як відокремлений підрозділ.

У вказаній постанові Верховний Суд висловив правову позицію щодо можливості заміни сторони виконавчого провадження (або у виконавчому листі, якщо виконавче провадження не було відкрито) у разі настання компетенційного (функціонального) адміністративного правонаступництва суб`єкта владних повноважень, навіть без внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про припинення суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Суд акцентує увагу на позиції Великої Палати Верховного Суду, що під час вирішення тотожних спорів суди мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду (зазначена позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №755/10947/17).

Враховуючи вищенаведену останню правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 31.08.2022 у справі №826/12449/17, суд вважає, що Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платника податків як відокремлений підрозділ () є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДФС ().

Згідно з частиною першою статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Суд зазначає, що матеріали справи не містять доказів наявності відкритого виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа, виданого Київським окружним адміністративним судом 31.05.2024

Відповідно до частини четвертої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне замінити боржника у виконавчому листі від 31.05.2024 у справі 640/20155/18 Офіс великих платників податків ДФС (), на правонаступника Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платника податків як відокремлений підрозділ ().

Щодо заяви позивача в частині видачі нового виконавчого листа, то суд зазначає, щоо виконання рішення у цій справі має здійснюватися на підставі раніше виданого виконавчого листа з урахуванням цієї ухвали.

Так, відповідно до пункту 3 частини першої статті 3 Закону України "Про виконавче провадження" відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів ухвал, постанов судів у цивільних, господарських, адміністративних справах, справах про адміністративні правопорушення, кримінальних провадженнях у випадках, передбачених законом.

У зв`язку з цим, підстави для видачі позивачу нового виконавчого листа відсутні.

Керуючись статтями 243, 248, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Заяву Приватного акціонерного товариства "Українські хлібні традиції" про заміну сторони виконавчого провадження задовольнити частково.

2. Замінити боржника у виконавчому листі від 31.05.2024 у справі 640/20155/18 Офіс великих платників податків ДФС (), на правонаступника Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платника податків як відокремлений підрозділ ().

3. Відмовити у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства "Українські хлібні традиції" про видачу нового виконавчого листа.

4. Копію ухвали суду надіслати (вручити, надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Дудін С.О.