Справа № 209/1414/24
Суддя: Решетник Т. О.
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 209/1414/24
Провадження № 2-а/209/16/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 року м. Кам`янське

Суддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області Решетник Т.О., розглянувши матеріали позовної заяви позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Києві, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

07.03.2024 на адресу суду від позивача ОСОБА_1 надійшов вищевказаний позовом, в якому він просить суд: визнати незаконною та скасувати Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №1460936 від 17 лютого 2024 року, на нього, ОСОБА_1 , за ч. 4 ст. 126 КУпАП в розмірі 20 400 грн. та закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11.03.2024 заява позивача залишена без руху, оскільки вона подана без додержання вимог, встановлених КАС України. Позивачу також було роз`яснено, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі суду від 11.03.2024 строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Дана ухвала була надіслана судом на адресу позивача вказану в позовній заяві.

Статтею 44 КАС України, встановлено, що Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п.41)

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

У постанові від 31 січня 2019 року у справі № 753/21967/15-ц КЦС ВС зробив висновок, що особа, яка звернулася до суду, повинна цікавитися результатами розгляду звернення.

У своїй постанові від 30.11.2022 року в справі №759/14068/19 суд касаційної інстанції зазначив наступне: «Верховний Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року)».

У постанові від 31 січня 2019 року у справі № 753/21967/15-ц КЦС ВС зробив висновок, що особа, яка звернулася до суду, повинна цікавитися результатами розгляду звернення.

Станом на 08.01.2024 позивачем вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху не виконані, будь-яких заяв чи клопотань від позивача на виконання ухвали до суду не надходило. Позивач не надіслав суду будь-яких повідомлень про наявність поважних причин, що ускладнюють чи унеможливлюють виконання ухвали про залишення заяви без руху у встановлений для цього строк.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Виходячи з вищевикладеного, оскільки позивач у встановлений судом строк не виконав всі перелічені в ухвалі вимоги, вважаю, що даний позов слід вважати неподаним та повернути позивачу.

При цьому, суд роз`яснює, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 169, 248, 256 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у місті Києві, про визнання незаконною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із вказаною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію ухвали суду, після набрання нею законно сили, разом із заявою та доданими до неї документами надіслати заявнику.

Копію заяви залишити в суді.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.О. Решетник