Справа № 520/3713/24
Суддя: Шевченко О.В.
Дата ухвалення: 2024-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 р. Справа № 520/3713/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шевченко О.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» до Харківської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови, -

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ», з адміністративним позовом до Харківської митниці, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000050 від 16.01.2024 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000062 від 19.01.2024 року;

- рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року та картку відмови №UA807200/2024/000063 від 19.01.2024 року;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» витрати на професійну правничу допомогу у фіксованому розмірі 60 000,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року, а також картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000050 від 16.01.2024 року, №UA807200/2024/000062 від 19.01.2024 року, №UA807200/2024/000063 від 19.01.2024 року, є протиправними, необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню в судовому порядку.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України без виклику сторін в судове засідання та запропоновано відповідачеві надати відзив на позов.

Копію ухвали про відкриття провадження було надіслано представникам сторін до їх Електронних кабінетів в системі "Електронний суд" та ними отримано, що підтверджено довідками про доставку електронних листів.

05.03.2024 року представником відповідача через систему "Електронний суд" надіслано відзив на позов разом з доданими до нього документами, в якому він заперечував проти задоволення позовних вимог зазначивши щодо оскарження рішення про коригування митної вартості №807000/2024/000040/2, що 15.01.2023 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» була подана митна декларація за №UA807200/2024/000669 на товари: «Текстильний матеріал комбінований який складається з тканини, з однієї поверхні якого є поліуретанове покриття ….» код згідно з УКТ ЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» за зовнішньоекономічним контрактом RAJHANS TRADING FZCO, Об`єднані Арабські Емірати.

До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД. Пакувальний лист (Packing list) RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 Коносамент (Bill of lading) COSU від 23.11.2023 Автотранспортна накладна (Road consignment note) 8389 від 09.01.2024 Супровідний документ T1 (Dispatch note model T1) 24ROCT99 від 08.01.2024 Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією Б-11/01/24/05 від 11.01.2024 Розрахунок ціни (калькуляція) RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 01.09.2023 Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) б/н від 22.11.2023 Договір про надання послуг митного брокера 23/02 від 23.02.2021 Інші некласифіковані документи видаткова накладна№RAJ/MUL2311 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи відвантажувальна спец. №RAJ/MU від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи комерційна пропозиція №RAJHANS2 від 24.07.2023 Інші некласифіковані документи лист№01/10-1 від 10.01.2024 Інші некласифіковані документи лист№12/22-2 від 22.12.2023 Інші некласифіковані документи лист №RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи лист №RAJ/MUL231116-2 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи лист №RAJ/MUL231116-3 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи лист №RAJ/MUL231116-4 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи лист №RAJ/MUL231116-5 від 16.11.2023 Інші некласифіковані документи прайс-лист №RAJHANS20231010/1 від 10.10.2023 Інші некласифіковані документи якісний опис №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023. Під час здійснення співробітником підрозділу митного контролю та оформлення митного ЕМД № UA807200/2024/000669 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів (додаються), зокрема за кодом : 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. За кодом: 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів). По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1,2) Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України. Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

За результатом аналізу та співставлення вказаних документів встановлено, що задекларований рівень митної вартості товару нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями ДМСУ раніше. Заявлено 1,34 дол. США/кг, за МД UA100330/2023/155774 від 01.11.2023 - 3,97 дол. США/кг.

Також, щодо проведення верифікації експортної митної декларації зазначено, що згідно ст. 254 МКУ документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою. Факт того, що до митниці не надавався даний документ підтверджується відсутністю у графі 44 зазначених ЕМД № UA807200/2024/000669 від 15.01.2024 реквізитів документа за кодом « 9610», яким має бути позначено такий документ відповідно до Класифікатора документів це декларація країни відправлення. При цьому до митного оформлення було подано транзитну митну декларацію ТІ 24ROCT99 від 08.01.2023.

До митного оформлення було подано документ під кодом 9000 прайс-лист №№RAJHANS20231010/1 (але вказаний документ мав бути поданий до митного оформлення за кодом « 3014»), однак це документ не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позиції, яка надана до митного оформлення та є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року.

Надана позивачем до митного контролю і митного оформлення калькуляція собівартості RAJ/MUL231116 від 16.11.2023, однак невідомо на які саме товари видана вказана калькуляція, оскільки в ній не зазначено жодної назви тканини (характеристики), що давало б можливість ідентифікувати з оцінюваними товарами.

Згідно до п.3 договору № RTF/MLS.08.2023 товар покупцю доставляється на умовах поставки Інкотермс. У інвойсі № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 зазначені обрані декларантом умови поставки CPT Odessa. CPT (англ. Carriage Paid To) (… named place of destination), або Фрахт/перевезення оплачені до (…назва місця призначення) термін Інкотермс2020, означає, що продавець зобов`язаний оплатити витрати з транспортування товару до названого пункту призначення. Це означає, що покупець бере на себе всі ризики чи втрати ушкодження товару, як і інші витрати, що можуть виникнути після передачі товару перевізнику. Таким чином, декларантом заявлено, що у загальну вартість товару по ЕМД №UA807200/2024/000669 вже включені витрати на транспортування партії товару з порту у Китаї до міста призначення - Одеса (Україна). Відповідно до п.3 контракту від 08.08.2023№ RTF/MLS20230808 «Умови доставки» зазначено, що «Постачальник зобов`язаний завантажити товар на борт судна в порту навантаження в зазначену дату або в узгоджений період», а відповідно до п.7 цього контракту покупець приймає товар, отриманий від постачальника в порту призначення, тобто здійснюється передача товару покупцю. Згідно коносаменту від 23.11.2024 № COSU, портом призначення є Константа, Румунія. Це означає, що продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення Константа, Румунія. Також, жодним пунктом контракту від 08.08.2023№ RTF/MLS20230808 не визначено чи включає в себе ціна товару витрати на перевезення та вартість розвантажувально-навантажувальних робіт в порту Константа, Румунія. До митного оформлення було надано лист №№RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2024 про те, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару.

Але відповідно до наданої калькуляції собівартості продукції від 16.11.2023 №RAJ/MUL231116, що складена за період виробництва товару з 04.09.2023 по 06.10.2023 відповідно, зазначена ціна тканин включає лише фрахт. Таким чином, до митної вартості товару не були включені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна). Також, звертаємо увагу суду, що під час доставки товару було використано послуги перевізників, що підтверджується СМR №8389 від 09.01.2023 та коносаментом від 23.11.2024 № COSU, до того ж послуги перевезення надавалися зовсім іншими особами (Privat Compani «Natiomal Traditions» та «Rozan Logistic» відповідно). Під перевізником розуміється будь-яка організація, яка на підставі договору перевезення бере на себе зобов`язання забезпечити самому чи організувати перевезення товару по залізниці, автомобільним, повітряним, морським і внутрішнім водним чи іншим транспортом чи комбінацією цих видів транспорту. Однак, основного транспортного документу - Договору на перевезення, (заявок, рахунків тощо) на підтвердження позиції позивача до митного органу під час оформлення зазначеної партії товару, ані в порядку консультації, ані у порядку ч. 8 ст. 55 МКУ не надавалося. Отже, зазначене свідчить про недекларування складових митної вартості в повному обсязі, чим порушено вимоги п.5, п.6 ч. 10 ст. 58 МКУ.

Декларантом надано звіт про оцінку майна від 11.01.2024 №Б-11/01/24/05, однак наведені експертом посилання інтернет-ресурcів alibaba.com на цінові пропозиції подібних товарів перевірити неможливо, оскільки вони вже неактуальні, до звіту інформація з цього сайту не додається.

Крім того, експертом не було обґрунтовано взятий ним на власний розсуд відсоток на торг та витрати на транспортування (від 3 до 10% від вартості товару). Таким чином, цей звіт не дає можливості впевнитись у достовірності, об`єктивності наведеної інформації та здійснити його перевірку у відповідності до положень ч. 21 ст. 58 МКУ. В той же час, якщо експертом було б враховано фрахт, який зазначений в калькуляціях від 16.11.2023 № RAJ/MUL231116 замість взятих на власний розсуд витрат на транспортування, то вартість товару стає більшою, ніж зазначено в інвойсі.

Таким чином, 15.01.2024 декларанту було запропоновано надати додаткові документи.

У відповідь на повідомлення митниці позивачем 16.01.2024 були надіслані вищезазначені листи позивача: де продубльовані листи і змістові дані, які були надані позивачем до митного контролю і митного оформлення у ЕМД і що більше ніякої інформації додано не буде. Таким чином, 16.01.2024, митницею було прийняте рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями 60 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №UA807000/2024/000040/2 за резервним методом (щодо подібних товарів). ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» здійснив митне оформлення товарів у вільний обіг за МД від 16.01.2024 № UA807200/2023/0000766.

Щодо оскарження рішення про коригування митної вартості №807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 зазначено, що 18.01.2023 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» () була подана митна декларація за №UA807200/2024/000920 на товари: «Трикотажне полотно, виготовлене з синтетичних волокон ….» код згідно з УКТ ЗЕД , що надійшло на адресу ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» за зовнішньоекономічним контрактом RAJHANS TRADING FZCO, Об`єднані Арабські Емірати. До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД. Під час здійснення співробітником підрозділу митного контролю та оформлення митного ЕМД № UA807200/2024/000920 спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів.

За результатом аналізу та співставлення вказаних документів встановлено, що задекларований рівень митної вартості товару нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями ДМСУ раніше. Заявлено 1,38 дол. США/кг, за МД UA100330/2023/157717 від 02.12.2023 - 3,97 дол. США/кг.

Також, до митного оформлення було подано документ під кодом 9000 прайс-лист №RAJHANS20230901/1 (але вказаний документ мав бути поданий до митного оформлення за кодом « 3014»), однак це документ не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позиції, яка надана до митного оформлення та є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» та не відображає «дійсну вартість» у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року.

Надана позивачем до митного контролю і митного оформлення калькуляція собівартості №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023, однак невідомо на які саме товари видана вказана калькуляція, оскільки в ній не зазначено жодної назви тканини (характеристики), що давало б можливість ідентифікувати з оцінюваними товарами.

Зазначені умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту №COSU від 15.11.2023 зазначено маршрут SHANGHAI Гданськ. До митного оформлення знову ж таки не було надано договору про перевезення товарів, що унеможливлює перевірку правильності розподілу витрат на транспортування товарів до місця призначення. Отже до митної вартості не були включені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваного товару та інші витрати, пов`язані з його транспортуванням до місця призначення (Україна). Відсутня митна декларація країни відправлення, відсутні рахунки фрахту. До митного контролю і митного оформлення декларантом не було подано експортної митної декларації країни відправлення.

Факт того, що до митниці не надавався експортної митної декларації українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування підтверджується відсутністю у графі 44 зазначеної ЕМД №UA807200/2024/000920 від 01.01.2024 реквізитів документа за кодом « 9610», яким має бути позначено такий документ відповідно до Класифікатора документів. При цьому до митного оформлення було подано транзитну митну декларацію ТІ MRN23ROCT67 від 27.12.2023. Таким чином, 19.01.2024, митницею було прийняте рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями 60 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №UA807000/2024/000049/2 за ціною договору щодо подібних товарів.

Щодо оскарження рішення про коригування митної вартості 807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 митним органом зазначено, що 18.01.2024 року до митного поста «Барабашово» Харківської митниці ТОВ «Мультітул-Стандарт» () була подана митна декларація №UA807200/2024/000915 на товар: «Трикотажне полотно, виготовлене з синтетичних ….» код , що надійшло на адресу ТОВ «Мультітул-Стандарт» за зовнішньоекономічним контрактом RAJHANS TRADING FZCO, Об`єднані Арабські Емірати. До митного оформлення декларантом було подано документи, що зазначені в графі 44 вказаної ЕМД.

За результатом аналізу та співставлення вказаних документів встановлено, що задекларований рівень митної вартості товару нижче, ніж рівень митної вартості на подібні товари, оформлені в митному відношенні іншими митницями ДМСУ раніше. Заявлено 1,37 дол. США/кг, за МД UA100330/2023/157717 від 02.12.2023 - 3,97 дол. США/кг.

Зазначені при митному оформленні документи містять розбіжності які мають плив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, о підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме:

- документ заявлений під кодом 9000 прайс -лист №RAJHANS20230927/9 але повинен був зазначеним під кодом « 3014» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позицій, наданим до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців;

- декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості;

- у митній декларації , наданій до митного оформлення заявлено умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту №COSU від 15.11.2023 зазначено маршрут SHANGHAI GDANSK, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості;

- декларантом не надано (відсутня) митна декларація країни відправлення, рахунки фрахту;

- наданий до митного оформлення висновок експерта від 08.01.2024 №20-21/01-2024 щодо вартості товару взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів.

18.01.2024 митним органом повідомлено декларанта про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Подані до митного оформлення документи: не підтверджують в повній мірі задекларований найменший рівень митної вартості. 18.01.2024 декларантом підприємства було надіслано лист, в якому було зазначено про неможливість надання додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість та вимога щодо прийняття митницею рішення про коригування митної вартості. Таким чином, 19.01.2024, митницею прийняте рішення про неможливість визначення митної вартості за першим методом (за ціною угоди), та керуючись статтями 60 МКУ підготовлено рішення про коригування митної вартості оцінюваного товару №UA807000/2023/000050/2 за другорядним методом. Вказане в сукупності свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Через систему "Електронний суд" представником позивача надіслано відповідь на відзив, в якій підтримано правову позицію, викладену в позові.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (пл. Європейська, буд. 8,м. Конотоп, Сумська обл., Конотопський р-н,41606, РНОКПП 43856496) зареєстроване в якості юридичної особи.

08.08.2023 між ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (Покупець) та RAJHANS TRADING FZCO (Постачальник) укладено контракт № RTF/MLS20230808 (далі Контракт).

01.09.2023 між ТОВ«МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» та RAJHANS TRADING FZCO укладено Додаткову угоду № б/н до Контракту, якою внесені зміни та викладено у новій редакції статті 1, 7, 8.

Додатковими угодами б/н від 15.11.2023 та б/н від 22.11.2023 до Контракту між ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» та RAJHANS TRADING FZCO доповнено статтю 3 Контракту.

Абзацами 1,2 ст. 1 Контракту (з урахуванням змін, внесених додатковою угодою № б/н від 01.09.2023 року) визначено, що: «За цим договором Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві товари в асортименті (далі «Товар»). Покупець зобов`язується оплатити Товар відповідно до умов цього договору».

Статтею 2 абзацом другим Контракту встановлено: «Загальна кількість і асортимент поставленого Товару складається з партій товару, кількість яких визначається в інвойсі на кожну поставку».

Відповідно до абз. 1, 2 ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

Згідно зі ст. 4 Контракту: «Ціна за одиницю Товару узгоджується і встановлюється в інвойсі на кожну окрему партію Товару до цього договору. Загальна сума договору визначається загальною кількістю поставленого товару за Договором. Валют контракту і платежів долар США».

У відповідності до абз. 2 ст. 5 Контракту: «Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця».

23.02.2021 між Приватним підприємством «НАЦІОНАЛЬНІ ТРАДИЦІЇ» (виконавець) (далі Декларант) і ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (замовник) укладено договір про надання послуг по декларуванню товарів № 23/02 (далі Договір № 23/02).

Пунктом 1.1. Договору № 23/02 визначено, що: Замовник доручає, а виконавець зобов`язується за обумовлену плату і в обумовлений термін надавати послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів (далі товарів) Замовника, що переміщуються через митний кордон України, та їх оформленню у митницях України, а також надавати інші, пов`язані із зовнішньоекономічною діяльністю Замовника, послуги.

З метою митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно умов вищевказаного Контракту, декларантом було подано до Харківської митниці 3 електронні митні декларації.

1. 15.01.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію №24UA69U0 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року;

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року;

3. Коносамент (Bill of lading) № COSU від 23.11.2023 року;

4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8389 від 09.01.2024 року;

5. Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24ROCT99 від 08.01.2024;

6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року;

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією Б-11/01/24/05 від 11.01.2024 року;

8. Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року (з перекладом);

9. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року;

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №б/н від 01.09.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №б/н від 22.11.2023 року;

12. Договір про надання послуг митного брокера №23/02 від 23.02.2021 року;

13. Видаткова накладна № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року (з перекладом);

14. Відвантажувальна специфікація №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року (з перекладом);

15. Комерційна пропозиція №RAJHANS20230724 від 24.07.2023 року (з перекладом);

16. Лист №01/10-1 від 10.01.2024 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

17. Лист №12/22-2 від 22.12.2023 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДРАТ», що страхування вантажу не здійснювалося;

18. Лист №RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2023 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

19. Лист №RAJ/MUL231116-2 від 16.11.2023 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

20. Лист № RAJ/MUL231116-3 від 16.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом);

21. Лист № RAJ/MUL231116-4 від 16.11.2023 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

22. Лист № RAJ/MUL231116-5 від 16.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № RAJHANS20231010/1 від 10.10.2023 року (з перекладом);

24. Якісний опис № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року (з перекладом).

15.01.2024 митним органом направлено позивачу повідомлення № 441011, в якому зазначалося, що необхідно «…надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.»

16.01.2024 позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, в яких позивач зазначив:

- у відповіді № 16/01/24-1 щодо надання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - У відношення товару відвантаженого по інвойсу № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не укладався. Отже, укладання договору (угоди, контракту) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, не здійснювалося, а тому відповідно до п. 1 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» вказаних документів не вимагається;

- у відповіді № 16/01/24-2 щодо надання рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця - За контрактом № RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року не передбачено отримання платежів від третіх осіб, платежів від третіх осіб отримано не було, що додатково підтверджується листом постачальника № RAJ/MUL231116-3 від 16.11.2023 року, який вже знаходяться у відповідача. Отже, ніяких платежів від третіх осіб отримано не було, а тому відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця не вимагається;

- у відповіді № 16/01/24-3 щодо надання рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) - у відношенні товару відвантаженого по інвойсу № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у відповідача листом Постачальника №RAJ/MUL231116-4 від 16.11.2023 року на підтвердження цього факту. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається;

- у відповіді № 16/01/24-4 щодо надання виписки з бухгалтерської документації Статтею 5 Контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається;

- у відповіді № 16/01/24-5 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця - Ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» таких договорів не вимагається;

- у відповіді № 16/01/24-6 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару вказано, що прайс-лист №RAJHANS20231010/1 від 10.10.2023 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA69U0 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді № 16/01/24-7 щодо копії митної декларації країни відправлення вказано, що декларацію № MRN24ROCT99 від 08.01.2024 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA69U0 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді № 16/01/24-8 щодо висновків про якісні та вартісні характеристики товарів вказано, що звіт про оцінку майна № Б-11/01/24/05 від 11.01.2024 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом з митною декларацією №24UA69U0 та вже знаходиться у відповідача.

Також 16.01.2024 митницею направлено повідомлення № 441179, в якому зазначалося «…З метою обміну наявної в митному органі інформації, повідомляю, що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор, мінімальна митна вартість ідентичного/подібного товару митне оформлення якого вже здійснено в максимально наближений термін складає: тов. №1=3,97 $/кг».

Представником позивача зазначено, що ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» разом із митною декларацією №24UA69U0 вже подано відповідачу усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

16.01.2024 року відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000040/2 (копія рішення надається у додатках), в якому вказано наступне: «…У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту. Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59, 60 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: документ під кодом « 9000» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позиції, наданий до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; зазначені умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту №COSU зазначено маршрут Ningbo Constanta; відсутня митна декларація країни відправлення; відсутній договір та заявка з перевізником від «National traditions»; Згідно зі ст..9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або фондом державного майна України. Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 (далі Національний стандарт №1) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Відповідно до Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. У зв`язку з чим, наданий висновок підготовлений з порушенням вищезазначеного підходу, не може однозначно засвідчувати обґрунтованість висновків, які в ньому наведені у зв`язку з відсутністю документально підтверджених даних, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості товару; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 3,97 дол.США/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібний (аналогічний) товар, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, що наявні: МД №UA100330/2023/155774 від 01.11.2023. При прийнятті даного рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів у відповідності до статті 60 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар. 1) 3,97 дол.США/кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000050 від 16.01.2024 року.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" складена нова МД ІМ 40 ДЕ МД №24UA66U0, відповідно до якої товари були випущені у вільний обіг та визначено ціну товару за другорядним (резервним) методом.

2. 18.01.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію № 24UA20U1 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року;

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року;

3. Коносамент (Bill of lading) № COSU від 15.11.2023 року;

4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 5674/1 від 03.01.2024 року;

5. Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24PL322010NU6DK1E1 від 03.01.2024;

6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року;

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-21/01-2024 від 08.01.2024;

8. Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року (з перекладом);

9. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року;

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 01.09.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 15.11.2023 року;

12. Договір про надання послуг митного брокера № 23/02 від 23.02.2021 року;

13. Видаткова накладна № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року (з перекладом);

14. Відвантажувальна специфікація № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року (з перекладом);

15. Комерційна пропозиція № RAJHANS20230724 від 24.07.2023 року (з перекладом);

16. Лист № 12/26-3 від 26.12.2023 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ», що страхування вантажу не здійснювалося;

17. Лист № 12/26-4 від 26.12.2023 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДРАТ», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

18. Лист № RAJ/MUL231108/2-1 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

19. Лист № RAJ/MUL231108/2-2 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

20. Лист № RAJ/MUL231108/2-3 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом);

21. Лист № RAJ/MUL231108/2-4 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

22. Лист № RAJ/MUL231108/2-5 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року (з перекладом);

24. Якісний опис № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року (з перекладом).

18.01.2024 митницею направлено позивачу повідомлення № 441638, в якому зазначалося, що необхідно «…надати (за наявності) такі додаткові документи: 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) рахунки та договора щодо транспортних послуг. 8) копію митної декларації країни відправлення з проведенням верифікації експортної митної декларації; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСУР в ПІК АСМО Інспектор пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару».

18.01.2024 року позивачем надано наступні відповіді на повідомлення Відповідача, в яких Позивач зазначив:

- у відповіді № 18/01/24-10 щодо надання рахунків про сплату комісійних, транспортних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) - У відношенні товару відвантаженого по інвойсу №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом Постачальника №RAJ/MUL231108/2-4 від 08.11.2023 року на підтвердження цього факту. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-11 щодо надання виписки з бухгалтерської документації Статтею 5 Контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-12 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця зазначено, що ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» таких договорів не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-13 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару вказано, що прайс-лист №RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA20U1 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді №18/01/24-14 щодо надання рахунків та договорів щодо транспортних послуг вказано, що відповідно до ст. 3 Контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється у повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови постачання визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунках-фактурах) № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 визначено умову поставки CPT Odessa, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунку та договору транспортних послуг не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-15 щодо копії митної декларації країни відправлення з проведення верифікації вказано, що декларацію № MRN24PL322010NU6DK1W1 від 03.01.2024 року, складену за уніфікованою формою, яка не потребує перекладу, ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA20U1 та вже знаходиться у Відповідача. Проведення верифікації експортної митної декларації не передбачено положенням чинного МК України або інших законів, а передбачене лише листом ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп. Однак зазначений лист адресований начальникам регіональних митниць, не зареєстрований в Міністерстві юстиції України, носить суто інформаційний характер та передбачений лише для митних органів, і не містить жодного правового обов`язку для ТОВ «Мультітул-Стандарт».

- у відповіді № 18/01/24-16 щодо висновків про якісні та вартісні характеристики товарів вказано, що висновок експерта № 20-21/01-2024 від 08.01.2024 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом з митною декларацією №24UA20U1 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді № 18/01/24-17 щодо інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів вказано, що інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

Також, 19.01.2024 митним органом направлено позивачу повідомлення № 441679, в якому зазначалося, що з метою обміну наявної в митному органі інформації, повідомляю, що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор, мінімальна митна вартість ідентичного/подібного товару митне оформлення якого вже здійснено в максимально наближений термін складає: тов. №1= 3,97 USD/кг. Прошу Вас повідомити: про надання додаткових документів протягом терміну визначеному в частині 3 статті 53 МКУ, або про відмову (неможливість) в наданні зазначених додаткових документів протягом зазначеного терміну».

19.01.2024 митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000049/2, в якому вказано наступне: «…У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59, 60 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; документ під кодом 9000 прайс лист №RAJHANS20230927/9, але повинен бути зазначене під кодом « 3014» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позицій, наданих до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" з посиланням на зовнішньоекономічний контракт, та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; в комерческому інвойсі та пакувальному листі №RAJ/MUL231108/2 визначені умови поставки СРТ Одеса, але в морському коносаменті; №COSU зазначено маршрут SHANGHAI - порт GDANSK Польща, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості; декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару, договори перевезення, заявки перевезення тощо, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості; відсутня митна декларація країни відправлення, - наданий до митного оформлення звіт про оцінку майна №20-21/01-2024 взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Згідно зі ст.9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або фондом державного майна України. Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 (далі Національний стандарт №1) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Відповідно до Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. У зв`язку з чим, наданий висновок підготовлений з порушенням вищезазначеного підходу, не може однозначно засвідчувати обґрунтованість висновків, які в ньому наведені у зв`язку з відсутністю документально підтверджених даних, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості товару; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 3,97 дол.США/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібний (аналогічний) товар, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, що наявні: МД №UA100330/2023/157717 від 02.12.2023. При прийнятті даного рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 01.07.2021 № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів у відповідності до статті 60 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар. 1) 3,97 дол.США/кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000062 від 19.01.2024 року.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" складена нова МД ІМ 40 ДЕ МД №24UA67U3, відповідно до якої товари були випущені у вільний обіг та визначено ціну товару за другорядним (резервним) методом.

3. 18.01.2024 року декларантом було подано електронну митну декларацію №24UA15U2 для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено на умовах вищевказаного Контракту.

На підтвердження заявленої в цій митній декларації інформації, зокрема, митної вартості товару, разом із декларацією було подано наступні документи:

1. Пакувальний лист (Packing list) RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року;

2. Рахунок-фактура (iнвойс) (Commercial invoice) № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року;

3. Коносамент (Bill of lading) № COSU від 15.11.2023 року;

4. Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 5674/2 від 04.01.2024 року;

5. Декларація (Dispatch note model T1) № MRN24PL322010NU6DN0E7 від 04.01.2024;

6. Декларацiя про походження товару (Declaration of origin) № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року;

7. Висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 20-21/01-2024 від 08.01.2024;

8. Розрахунок ціни (калькуляція) № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року (з перекладом);

9. Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року;

10. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 01.09.2023 року;

11. Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № б/н від 15.11.2023 року;

12. Договір про надання послуг митного брокера № 23/02 від 23.02.2021 року;

13. Видаткова накладна № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року (з перекладом);

14. Відвантажувальна специфікація № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року (з перекладом);

15. Комерційна пропозиція № RAJHANS20230724 від 24.07.2023 року (з перекладом);

16. Лист № 12/26-1 від 26.12.2023 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ- СТАНДАРТ», що страхування вантажу не здійснювалося;

17. Лист № 12/26-2 від 26.12.2023 року з інформацією від ТОВ «МУЛЬТІТУЛ- СТАНДРАТ», що вантаж не підлягає ліцензуванню;

18. Лист № RAJ/MUL231108/1-1 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника,

що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару (з перекладом);

19. Лист № RAJ/MUL231108/1-2 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що страхування вантажу не здійснювалося (з перекладом);

20. Лист № RAJ/MUL231108/1-3 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ніяких платежів від третіх осіб отримано не було (з перекладом);

21. Лист № RAJ/MUL231108/1-4 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що посередницькі послуги не залучалися (з перекладом);

22. Лист № RAJ/MUL231108/1-5 від 08.11.2023 року з інформацією від постачальника, що ліцензування товару не передбачено (з перекладом);

23. Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року (з перекладом);

24. Якісний опис № RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року (з перекладом).

18.01.2024 Відповідачем було направлено Позивачу повідомлення № 441619, в якому зазначалося, що необхідно «…надати (за наявності) такі додаткові документи: 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, загальні прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) рахунки та договора щодо транспортних послуг. 8) копію митної декларації країни відправлення з проведенням верифікації експортної митної декларації; 9) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (бажано ДП Держзовнішінформ або ДП Укрпромзовнішекспертиза) з урахуванням Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДМС України від 01.07.2021 №476. В зв`язку із спрацюванням профілю ризику АСУР в ПІК АСМО Інспектор пропонується надання інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів».

18.01.2024 року позивачем надано наступні відповіді на повідомлення відповідача, а саме:

- у відповіді № 18/01/24-1 щодо надання рахунків про сплату комісійних, транспортних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) - У відношенні товару відвантаженого по інвойсу №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується також вже наявним у Відповідача листом Постачальника №RAJ/MUL231108/1-4 від 08.11.2023 року на підтвердження цього факту. Отже, комісійні, посередницькі послуги не залучалися, а тому відповідно до п. 3 ч.3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-2 щодо надання виписки з бухгалтерської документації Статтею 5 Контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року встановлено, що Сторони домовилися, що оплата Товару здійснюється, як правило, на умовах відстрочки платежу три місяці з моменту поставки (митного оформлення). Можлива стовідсоткова передоплата, на розсуд Покупця. Рахунком-фактурою (інвойсом) №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року передоплату не визначено. Тобто, сторони домовилися, що Покупець повинен здійснити платіж протягом трьох місяців з моменту поставки (митного оформлення) Товару. На момент митного оформлення оплата за партію оцінюваного товару не була здійснена. Отже, рахунок сплачено не було, банківські платіжні документи відсутні, а тому відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» виписки з бухгалтерської документації не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-3 щодо надання ліцензійного чи авторського договору покупця вказано, що ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів, не укладалися. Отже, ліцензійний та авторський договір покупця не укладалися, а тому відповідно до п. 5 ч. 3 ст.53 МК України надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» таких договорів не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-4 щодо надання каталогів, специфікацій, загальних справжніх прейскурантів (прайс-листів) виробника товару вказано, що прайс-лист №RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA15U2 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді №18/01/24-5 щодо надання рахунків та договорів щодо транспортних послуг вказано, що відповідно до ст. 3 Контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023 року встановлено, що Поставка Товару за цим договором здійснюється у повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови постачання визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі. У Commercial invoice (рахунках-фактурах) №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 визначено умову поставки CPT Odessa, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. Тобто сторони домовились, що витрати на транспортування вже включені у вартість товару. Отже, враховуючи, що витрати на транспортування включені у вартість товару надання ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» рахунків та договору транспортних послуг не вимагається;

- у відповіді № 18/01/24-6 щодо копії митної декларації країни відправлення з проведення верифікації вказано, що декларацію № MRN24PL322010NU6DN0E7 від 04.01.2024 року, складену за уніфікованою формою, яка не потребує перекладу, ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом із митною декларацією №24UA15U2 та вже знаходиться у відповідача. Проведення верифікації експортної митної декларації не передбачено положенням чинного МК України або інших законів, а передбачене лише листом ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп. Однак зазначений лист адресований начальникам регіональних митниць, не зареєстрований в Міністерстві юстиції України, носить суто інформаційний характер та передбачений лише для митних органів, і не містить жодного правового обов`язку для ТОВ «Мультітул-Стандарт»;

- у відповіді № 18/01/24-7 щодо висновків про якісні та вартісні характеристики товарів вказано, що висновок експерта № 20-21/01-2024 від 08.01.2024 року ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» подано разом з митною декларацією №24UA15U2 та вже знаходиться у відповідача;

- у відповіді № 18/01/24-8 щодо інформації про митне оформлення ідентичних або подібних товарів вказано, що інформація про митне оформлення ідентичних або подібних товарів є відмінною від тих документів, що визначені частинами 2, 3, 4 ст. 53 МК України, а тому їх вимагання забороняється ч.5 ст. 53 МК України.

Також, 18.01.2024 відповідачем направлено позивачу повідомлення № 441628, в якому зазначалося, що «З метою обміну наявної в митному органі інформації, повідомляю, що згідно програмного комплексу АСМО Інспектор , мінімальна митна вартість ідентичного/подібного товару митне оформлення якого вже здійснено в максимально наближений термін складає: тов. №1 = 3,97 USD/кг. Прошу Вас повідомити: про надання додаткових документів протягом терміну визначеному в частині 3 статті 53 МКУ, або про відмову (неможливість) в наданні зазначених додаткових документів протягом зазначеного терміну».

Позивачем надано відповідь на повідомлення листом № 18/01/24-9 в якому зазначено, що ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» разом із митною декларацією № 24UA15U2 вже подано усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

19.01.2024 митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000050/2, в якому вказано наступне: «…У відповідності до вимог пункту 5 статті 55 та пункту 4 статті 57 Митного кодексу України проведена процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обміну наявної у кожного з них інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі. Результати проведеної консультації наведено у електронному повідомленні, направленим декларанту.

Обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст.ст.: 54, 55, 57, 58, 59, 60 Митного кодексу України: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: - документ заявлений під кодом 9000 прайс-лист №RAJHANS20230927/9 але повинен був зазначеним під кодом « 3014» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позицій, наданим до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів)на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців; - декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості; - у митній декларації , наданій до митного оформлення заявлено умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту № COSU від 15.11.2023 зазначено маршрут SHANGHAI GDANSK, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості; - декларантом не надано (відсутня) митна декларація країни відправлення, рахунки фрахту; - Наданий до митного оформлення висновок експерта від 08.01.2024 №20-21/01-2024 , щодо вартості товару взято митницею до уваги, але він не може слугувати підставою для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Згідно зі ст..9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або фондом державного майна України. Національний стандарт №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440 (далі Національний стандарт №1) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Відповідно до Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. У зв`язку з чим, наданий висновок підготовлений з порушенням вищезазначеного підходу, не може однозначно засвідчувати обґрунтованість висновків, які в ньому наведені у зв`язку з відсутністю документально підтверджених даних, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п.3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості товару; 2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості подібних оформлених товарів у максимально наближений до митного оформлення час становить: товар 1) 3,97 дол.США/кг. Враховуючи вищезазначене, митну вартість даного товару скориговано до цього рівня. Джерелом інформації для даного Рішення по товару є наявна у митного органу цінова інформація на подібний (аналогічний) товар, оформлений на таких саме комерційних умовах у максимально наближений час, що наявні №UA100330/2023/157717 від 02.12.2023. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів у відповідності до статті 60 МКУ. Розрахунок митної вартості складає: товар. 1) 3,97 дол.США/кг.

Відповідачем також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2024/000063 від 19.01.2024 року.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" складена нова МД ІМ 40 ДЕ МД №24UA68U2, відповідно до якої товари були випущені у вільний обіг та визначено ціну товару за другорядним (резервним) методом.

Не погоджуючись із вищевказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті електронних митних декларацій, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п.п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.6,7 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 Митного кодексу України).

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного Кодексу України.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 10 червня 2020 року по справі №1.380.2019.004752, яку відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

В постанові від 05.05.2022 року у справі № 2040/6019/18 Верховний суд також дійшов висновку, що митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів.

Отже, витребування додаткових документів можливе у разі наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.

Слід зазначити, що наявність таких обставин має бути обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Встановивши відсутність достатніх відомостей, митний орган має зазначити, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, з яких причин із поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Суд звертає увагу, що перед прийняттям оскаржуваних рішень, після отримання ЕМД, поданих позивачем до митного органу, управлінням митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД направлено декларанту ряд повідомлень щодо надання пояснень та додаткової інформації у зв`язку з недостатністю документів для визначення складових митної вартості товарів.

Листами позивачем, в яких викладено додаткові пояснення, повідомлено Харківську митницю, що підприємством були направлені до митного органу усі можливі документи для підтвердження заявленої митної вартості товару по ЕМД.

Також, ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» повідомлено митний орган, що разом із ЕМД подавалися усі необхідні та наявні документи, як за основним переліком на підтвердження митної вартості товару за ч. 2 ст. 53 МК України, так і додаткові документи за ч.ч. 3, 4 ст. 53 МК України, якими повністю підтверджено правильність визначення митної вартості товару декларантом.

Суд звертає увагу, що надання позивачем додаткових документів повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень пункту 2 частини 6 статті 54, частини 2 статті 256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів. Митним органом мають аналізуватись лише ті документи та відомості в них, що дійсно мають вплив на формування митної вартості товарів.

Правомірність такого підходу неодноразово оцінювалася судами, зокрема Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 року у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути.

Суд звертає увагу, що з наданих як до митниці, так і до суду документів встановлено, що вартість товару дол. США/кг вказана у вже наявних у Відповідача прайс-листах №RAJHANS20231010/1 від 10.10.2023 року, № RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року. Загальна вартість товару, що відображена в митних деклараціях, підтверджена вже наявними у Відповідача інвойсами № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2-1 від 08.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/1-1 від 08.11.2023 року.

Страхування вантажу за інвойсами не здійснювалося, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № RAJ/MUL231116-2 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2-2 від 08.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/1-2 від 08.11.2023 року та листами ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» № 12/22-2 від 22.12.2023 року, № 12/26-3 від 26.12.2023 року, № 12/26-1 від 26.12.2023 року.

Отримання платежів від третіх осіб не передбачено Контрактом, платежів від третіх осіб отримано не було, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника №RAJ/MUL231116-3 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2-3 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1-3 від 08.11.2023 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року комісійні, посередницькі послуги не залучалися, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника № RAJ/MUL231116-4 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2-4 від 08.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/1-4 від 08.11.2023 року.

У відношенні товару, відвантаженого по інвойсах № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року ліцензування не передбачено, що підтверджується вже наявними у Відповідача листами Постачальника №RAJ/MUL231116-5 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2-5 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1-5 від 08.11.2023 року та листами ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» № 01/10-1 від 10.01.2024 року, № 12/26-4 від 26.12.2023 року, № 12/26-2 від 26.12.2023 року.

Всі витрати вказано у калькуляціях № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року, які також надавалися Відповідачу, інші витрати відсутні.

Відтак, відповідачем було отримано вичерпну інформацію та додаткові документи на підтвердження митного оформлення товару за визначеною у митних деклараціях вартістю.

Додатково позивач наголошував на тому, що всі необхідні документи вже наявні у відповідача у відповідних листах на повідомлення, які також відповідачем не враховано.

Зазначення відповідачем одночасно усіх можливих причин, що передбачені частиною 6 статті 54 Митного кодексу України, не можна вважати належним обґрунтуванням коригування митної вартості товарів та подальшої відмови у митному оформленні товарів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.04.2018 по справі №820/2014/17, в якій Верховний Суд також вказав, що формальне виконання процедури консультацій, надлишкове узагальнення причини невизнання задекларованої позивачем митної вартості свідчать про відсутність практичної реалізації в діяльності відповідача принципу належного урядування і принципів адміністративної практики, рекомендованих Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 Про захист особи відносно актів адміністративних органів.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Суд звертає увагу, що товар, визначений в ЄМД № 24UA69U0 від 15.01.2024, № 24UA20U1 від 18.01.2024, № 24UA15U2 від 18.01.2024, поставлено в рамках умов одного контракту. Підстави для винесення оскаржуваних в цій справі рішень №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року про коригування митної вартості задекларованого позивачем товару, фактично є ідентичними та за своїм змістом дублюються.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 зазначено: «Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству:»

Суд звертає увагу, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Доводи митниці про сумніви у достовірності заявленого рівня митної вартості, є безпідставними, оскільки Позивачем був поданий пакет документів, яким підтверджено правильність визначення митної вартості, а митний орган не обґрунтував того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.02.2019 в справі № 805/2713/16-а: «У даному випадку, колегія суддів погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість та її складові. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню другорядного методу (за ціною договору щодо ідентичних товарів).

Слід вказати про те, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками».

Аналогічна позиція викладена у постанові ВС від 05 травня 2022 року у справі №2040/6019/18, зокрема: «Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами».

У спірному рішенні № UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 зазначено: «документ під кодом « 9000» не можна вважати прайс-листом , адже містить інформацію тільки стосовно позиції, наданий до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Також у спірному рішенні № UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 міститься аналогічне посилання: «документ під кодом 9000 прайс-лист №RAJHANS20230927/9, але повинен бути зазначене під кодом « 3014» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позицій, наданих до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" з посиланням на зовнішньоекономічний контракт, та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Аналогічне посилання міститься у спірному рішенні № UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024: «документ під кодом 9000 прайс лист №RAJHANS20230927/9, але повинен бути зазначене під кодом « 3014» не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позицій, наданих до митного оформлення є по суті офертою для конкретного покупця, тобто виданий продавцем безпосередньо ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" з посиланням на зовнішньоекономічний контракт, та не відображає дійсну вартість у розумінні ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року. Так відповідно до ст. VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю, під дійсною вартістю слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеним законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Згідно загальноприйнятої світової практики прейскурант (прайс-лист) це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуги, який адресований невизначеному колу покупців».

Відповідач, з-поміж іншого, запитував у позивача такі документи, передбачені ч. 3 ст. 53 МК України, як каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс-листи продукції.

Суд звертає увагу, що такі документи складаються виробником товару у процесі здійснення його господарської діяльності та не є технічними, товаросупровідними документами або документами, що засвідчують якість товару. Обов`язкової вимоги щодо отримання від суб`єкта зовнішньоекономічної діяльності - виробника товару вказаної вище документації чинним законодавством, що регулює порядок виконання зовнішньоекономічних операцій, не передбачено.

Таким чином, відомості, наведені у вказаних документах виробника товару, не мають імперативного характеру, а, отже, у разі їх наявності можуть прийматися митними органами лише до уваги як додаткове джерело інформації (постанова ВС від 27.01.2022 року у справі №810/3667/15).

Як свідчать матеріали справи, відповідачу одночасно з митними деклараціями №24UA69U0 від 15.01.2024, № 24UA20U1 від 18.01.2024, №24UA15U2 від 18.01.2024 надавалися прайс-листи №RAJHANS20231010/1 від 10.10.2023 року, № RAJHANS20230927/9 від 27.09.2023 року.

Про факт надання та наявності у митного органу прайс-листів до митних декларацій №24UA69U0 від 15.01.2024, № 24UA20U1 від 18.01.2024, №24UA15U2 від 18.01.2024 також наголошувалося у листах ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» № 16/01/24-6 від 16.01.2024, №18/01/24-13 від 18.01.2024, №18/01/24-4 від 18.01.2024.

Проте, з невідомих причин відповідачем дана обставина взагалі не була взята до уваги ані під час ознайомлення з додатками до митних декларацій, ані під час ознайомлення з відповідями на повідомлення, ані на момент прийняття протиправних рішень та карток відмови.

Твердження митниці, що наданий прайс не можна вважати прайс-листом, адже містить інформацію тільки стосовно позиції, не підтверджено жодним нормативно-правовим документом, адже відсутні законодавчі вимоги до форми та змісту таких документів, як прайс-лист.

Верховним Судом зроблено у постанові від 08.12.2022 року у справі № 420/2792/19 зроблено висновок, що прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. При цьому, прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Отже, прайс-листи є документами довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до змісту та форми прайс-листів, а тому посилання відповідача на недоліки наданих позивачем прайс-листів на підставі здійснення дослідження загальносвітової практики не є належним обґрунтуванням коригування митної вартості, жодним нормативним джерелом з боку відповідача не підтверджено та ґрунтується виключно на його суб`єктивних припущеннях.

В постанові від 02.06.2022 року у справі №460/2674/20 Верховний Суд дійшов наступних висновків: « 60. Щодо доводів митниці про те, що долучений декларантом документ прейскурант (прайс-лист) виробника товарів складений не для широкого осіб та не містить терміну дії, у зв`язку з чим витребував додаткові документи, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив, з огляду на наступне: термін дії прайс листа не є обов`язковим реквізитом такого виду документу, а тому може у ньому не зазначатися; продавець самостійно визначає ціни для своїх контрагентів, що є однією з базових основ забезпечення свободи підприємницької діяльності.

61. Разом з тим, суд касаційної інстанції звертає увагу на постанову від 23 жовтня 2020 року у справі № 810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару».

Таким чином, можна зробити висновок, що прайс-лист є додатковим (не підтверджуючим митну вартість) документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей, як на підставу для коригування митної вартості товару.

Отже, твердження відповідача про «недоліки» прайс-листів до митних декларацій №24UA69U0 від 15.01.2024, № 24UA20U1 від 18.01.2024, №24UA15U2 від 18.01.2024 є необґрунтованим та не підтвердженим жодними нормативно-правовими документами чи встановленими чинним законодавством нормами, надані прайс-листи містить достатню цінову інформацію про товар.

Також, у спірному рішенні №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 митним органом зазначено, що умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту № COSU зазначено маршрут Ningbo Constanta.

У спірному рішенні №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 митним органом зазначено наступне: 1) в комерційному інвойсі та пакувальному листі №RAJ/MUL231108/2 визначені умови поставки СРТ Одеса, але в морському коносаменті; №COSU зазначено маршрут SHANGHAI - порт GDANSK Польща, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості;

2) декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару, договори перевезення, заявки перевезення тощо, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості.

Митним органом у спірному рішенні №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 наведено аналогічне посилання: «декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару з Китаю, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості. У митній декларації, наданій до митного оформлення заявлено умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту № COSU від 15.11.2023 зазначено маршрут SHANGHAI GDANSK, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості».

Судом встановлено, що одночасно з митними деклараціями за вказаними спірними рішеннями надавалися калькуляції собівартості товару № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року, в які включено фрахт; листи постачальника №RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2-1 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1-1 від 08.11.2023 року на підтвердження того факту, що вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи включені в ціну товару; автотранспортні накладні № 8389 від 09.01.2024, №5674/1 від 03.01.2024, № 5674/2 від 04.01.2024 в яких містяться посилання на інвойси №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року відповідно, які, в свою чергу, умовами поставки визначають саме CPT.

Тобто, до митного оформлення було надано всі документи на підтвердження даних обставин, в т.ч., але не виключно, калькуляції собівартості товару № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року, листи постачальника № RAJ/MUL231116-1 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2-1 від 08.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/1-1 від 08.11.2023 року, інвойси № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року, автотранспортні накладні № 8389 від 09.01.2024, №5674/1 від 03.01.2024, № 5674/2 від 04.01.2024, які чітко та однозначно дозволили би встановити, що умовами поставки є CPT, вартість фрахту включено у вартість товару, якщо би Відповідач з цими документами ознайомився.

Суд звертає увагу, що відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на постачальника.

Отже, твердження відповідача про те, що документальне підтвердження щодо витрат на транспортування відсутнє, є явно необґрунтованим та спростованим, адже вартість перевезення, логістика, вантажно-розвантажувальні роботи вже включені в ціну товару. Умовами поставки CPT саме на постачальника покладається обов`язок оплатити всі витрати на транспортування товару, а тому додавати такі витрати під час визначення митної вартості не потрібно.

В постанові Верховний Суд від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18 дійшов висновку, що якщо поставка імпортованих платником товарів…охоплює вартість завантаження та навантаження товару у постачальника і вартість пакування та маркування, то сторони контракту мають право встановити, що вартість упаковки та маркування входить до вартості товару, якщо інше не обумовлено в специфікаціях. Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту така ціна товару включає вартість пакування, у зв`язку з чим, згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 Митного кодексу України, під час визначення митної вартості ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар.

Отже, декларантом документально підтверджено, що витрати на транспортування включено до ціни товару, що кореспондується як з умовою поставки CPT, так і з наданими позивачем та вже наявними у митниці документами.

Стосовно тверджень митного органу в оскаржуваних рішеннях, що позивачем не надано митної декларації країни відправлення, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.3 ст.57 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Отже, копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і має бути оформлена відповідно до чинного законодавства країни.

Зважаючи на що, твердження представника відповідача в цій частині є необґрунтованими та не беруться судом до уваги, оскільки, як вже зазначалося,

Суд звертає увагу, що оскільки копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, у митного органу відсутня необхідність порівнювати номер коносаменту, що вказаний в митній декларації країни відправлення, з номером коносаменту, поданого до митного оформлення та таке порівняння не може впливати на визначення митної вартості товару.

В постанові від 20 вересня 2023 року у справі №815/6805/17 (касаційне провадження №К/9901/53456/18) Верховний Суд зробив висновок, що перелік основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у статті 53 Митного кодексу України і в ньому відсутній такий документ, як «експортна декларація країни відправлення». Такий документ може бути поданий для митного оформлення, але лише в якості додаткового, у тому випадку, якщо виникає необхідність в уточненні показників основних документів.

При цьому, як свідчать матеріали справи, на підтвердження факту здійснення експортування товарів разом з електронними митними деклараціями позивачем було надано копії митних декларацій країни відправлення №MRN24ROCT99 від 08.01.2024, №MRN24PL322010NU6DK1W1 від 03.01.2024, № MRN24PL322010NU6DN0E7 від 04.01.2024, на які митниця посилається й у спірних картках відмови №UA807200/2024/000050 від 16.01.2024, №UA807200/2024/000062 від 19.01.2024, №UA807200/2024/000063 від 19.01.2024.

Про факт надання та наявності у митного органу вказаних документів також наголошувалося у листах на повідомлення до митних декларацій ТОВ «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» № 16/01/24-7 від 16.01.2024, № 18/01/24-15 від 18.01.2024, №18/01/24-6 від 18.01.2024.

Проте, митним органом дана обставина взагалі не була взята до уваги ані під час ознайомлення з додатками до ЕМД, ані під час ознайомлення з відповідями позивача на повідомлення митниці про надання додаткових пояснень та документів, ані на момент прийняття спірних рішень та формування карток відмов.

Також, у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 вказано: «відсутній договір та заявка з перевізником від «National traditions».

У спірному рішенні №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 вказано: «декларантом не надана інформація, щодо вартості фрахту товару, договори перевезення, заявки перевезення тощо, тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості».

Аналогічне посилання міститься у спірному рішенні №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 «декларантом не надано рахунки фрахту».

З цього приводу суд зазначає наступне.

Пунктом 6 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що серед документів на підтвердження митної вартості товару надаються також: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Виходячи з положень вказаної статті можна зробити висновок, що транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, на підтвердження митної вартості товару надаються, але виключно в тому випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.

Вказана позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, зазначеними в постановах від 17.05.2022 у справі № 810/1661/17 та від 17.01.2023 року у справі № 0440/5532/18: З`ясовуючи обґрунтованість зазначених розбіжностей, судами попередніх інстанцій встановлено, що як вбачається з ЕМД №125150001/2016/710666 поставка товарів здійснювалась на умовах CPT Київ.

Відповідно до правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати, поставка товарів на умовах CPT (фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб.

Таким чином, відповідно до умов поставки CPT, витрати щодо транспортування товару покладаються на продавця.

Отже вимоги відповідача щодо надання документів відповідно до пункту 2.6 статті 53 Митного кодексу України, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів до кордону України є безпідставними, оскільки за умовами поставки витрати на транспортування включені у вартість товару та покладені на продавця.

З матеріалів справи судом встановлено, що витрати на транспортування включені у вартість товару, що підтверджується, зокрема, але не виключно, ст. 3 контракту №RTF/MLS20230808 від 08.08.2023, відповідно до якого Поставка товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджуються Сторонами для кожної окремої партії товару і вказуються інвойсі.

У Commercial invoice (рахунках-фактурах) №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року визначено умову поставки CPT Odessa, Ukraine. Згідно з правилами Інкотермс 2010: CPT означає, що продавець доставить товар названому їм перевізнику. Крім цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

Незважаючи на це, автотранспортні накладні (CMR № 8389 від 09.01.2024, №5674/1 від 03.01.2024, № 5674/2 від 04.01.2024), а також і коносаменти № COSU від 23.11.2023, №COSU від 15.11.2023, № COSU від 15.11.2023, вcе одно надавалися та знаходяться у митному органі, що підтверджено матеріалами справи.

Крім того, суд звертає увагу, що згідно з ч. 4 статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, а не перевіряється митним органом порядок формування ціни на товар продавцем.

Отже, за умовами поставки CPT витрати на транспортування вже включені у вартість товару (що також підтверджено наданими Контрактом, інвойсами № RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року та ін. документами).

Тому ненадання документів, які відповідно до підстав та умов за ст. 53 МК України надаватися не повинні, не може бути та не є підставою для коригування митної вартості товарів.

В спірних рішеннях №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024, №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024, що умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту № COSU зазначено маршрут Ningbo Constanta;» «в комерческому інвойсі та пакувальному листі №RAJ/MUL231108/2 визначені умови поставки СРТ Одеса, але в морському коносаменті; №COSU зазначено маршрут SHANGHAI - порт GDANSK Польща, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості; у митній декларації, наданій до митного оформлення заявлено умови поставки СРТ Одеса, але згідно коносаменту № COSU від 15.11.2023 зазначено маршрут SHANGHAI GDANSK, тобто можливо не додання всіх складових до розрахунку митної вартості.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 3 Контракту: «Поставка Товару за цим договором здійснюється в повній відповідності з ІНКОТЕРМС-2010. Умови поставки визначаються і узгоджується Сторонами для кожної окремої партії Товару і вказуються в інвойсі».

На виконання ст. 3 Контракту, його сторони визначили, узгодили та вказали у інвойсах №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року умову поставки CPT, Одеса.

Коносаменти не є тими документами, що підтверджують умову поставки. На підтвердження цього факту вже було також надано і CMR № 8389 від 09.01.2024, №5674/1 від 03.01.2024, № 5674/2 від 04.01.2024, в яких чітко вказано всі відомості та обставини відправлення та переміщення партії товару, а саме:

- місцем навантаження товару є Константа, Румунія / Гданськ, Польща / Гданськ, Польща відповідно;

- місцем розвантаження є Україна, що узгоджується зі ст. 3 Контракту та інвойсами №RAJ/MUL231116 від 16.11.2023 року, № RAJ/MUL231108/2 від 08.11.2023 року, №RAJ/MUL231108/1 від 08.11.2023 року.

Тобто, Константа, Румунія / Гданськ, Польща / Гданськ, Польща було транзитним/проміжним пунктом розвантаження товару, після якого товар вже надійшов до названого (кінцевого) місця призначення в Україну.

З матеріалів справи судом встановлено, що у зв`язку з військовою агресією рф проти України та нестабільністю у роботі морських портів України, імпорт товару здійснювався не безпосередньо у морський порт, а поставлявся через третю/транзитну країну (Румунія, Польща), Проте, транзитна країна не є названим (кінцевим) місцем призначення, адже кінцевим місцем призначення є Україна.

Суд звертає увагу, що саме по собі припущення митного органу («тобто можливо не включені всі складові до розрахунку митної вартості товару») про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Дана позиція підтверджена постановою Верховного Суду від 06 вересня 2022 року у справі №826/2187/16 (касаційне провадження № К/9901/32538/18): «При цьому надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Суд також звертає увагу, що в спірних рішеннях зазначено лише номери та дати митних декларацій, які стали джерелом для коригування митної вартості товарів, однак не зазначено жодного порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості, що свідчить про необґрунтованість та немотивованість таких рішень.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20 липня 2023 року по справі №640/22572/20.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару митний орган також зазначив, що при визначенні (збільшенні) митної вартості товару за основу взято наявну в митниці цінову інформацію, що міститься у ціновій базі ЄАІС Держмитслужби України про товари, митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений до митного оформлення час.

Тобто, основною підставою для коригування показників митної вартості товарів, зазначених в митних деклараціях, поданих позивачем, став аналіз цінової інформації, яка міститься в ЄАІС Держмитслужби України.

Суд звертає увагу, що наявність у митного органу інформації щодо митної вартості товарів згідно митних оформлень аналогічних товарів в ЄАІС Держмитслужби України згідно вказаних в рішеннях не свідчить та не може свідчити про факт навмисного заниження вартості товару.

При цьому, посилання у рішеннях лише на номери митних декларацій, як на джерела цінової інформації, не свідчить про належне обґрунтування Відповідачем можливості визначення митної вартості за резервним методом.

У рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.

Поряд із тим, текст спірних рішень про коригування митної вартості не містить інформації про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо. Своєю чергою, недоведення ознак подібності товарів та умов імпорту, за висновком суду першої інстанції, не дозволяє прирівнювати показники митної вартості таких товарів. Посилання у рішенні про коригування митної вартості лише на номери митних декларацій як на джерела цінової інформації не свідчить про належне обґрунтування митним органом можливості правоможності щодо митної вартості за резервним методом.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 13.01.2022 року у справі №520/11061/2020.

Таким чином, використані позивачем відомості повністю підтверджені документально, визначені кількісно і достовірні та/або всі складові митної вартості, необхідні для її обчислення, присутні, а інформація в ЄАІС не свідчить та не може свідчити про заниження митної вартості товарів позивачем, що є підставою для відхилення аргументів Відповідача і в цій частині

Суд також не приймає до уваги посилання представника митного органу у відзиві на позов на те, що "під час здійснення митного контролю спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товару, оскільки таке посилання міститься лише у запитах на надання додаткових документів та у відзиві на адміністративний позов, при цьому цього не було покладено в основу спірних рішень.

Крім того, суд зазначає, що спрацювання ризиків є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах, також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вищевказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була висловлена в постанові від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а.

Крім того, в постанові від 09.02.2022 року у справі № 520/12621/2020 Верховний Суд дійшов висновку, що сам лише факт спрацювання системи управління ризиками не є підставою для проведення коригування заявленої декларантом митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які саме документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. При цьому, митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Таким чином, твердження відповідача щодо непідтвердження декларантом документально відомостей, зазначених в митній декларації, не відповідають дійсності та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Отже, митним органом не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що, своєю чергою, свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого підприємством товару

В свою чергу, судом встановлено та не спростовано відповідачем, що позивачем були подані всі наявні документи, які давали змогу митному органу достовірно та обґрунтовано визначити митну вартість товарів, а також про те, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів.

Проте, відповідачем не визначено встановлених під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості товару.

Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постанові Верховного Суду від 21.08.2018 року у справі № 804/1755/17.

Відповідно, застосування митним органом другорядних методів - за ціною договору щодо ідентичних товарів та резервного методу визначення митної вартості, а також розрахунок скоригованої митної вартості суд також визнає необґрунтованим.

Таким чином, надані позивачем до суду так і відповідачу, відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України, документи на підтвердження митної вартості товару у повній мірі підтверджували митну вартість товару, підлягали обчисленню та містили всі реквізити, які ідентифікували ввезений товар, у зв`язку з чим оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року необґрунтовані та підлягають скасуванню в судовому порядку.

При цьому, суд звертає увагу, що подання до митного оформлення нових митних декларацій жодним чином не перешкоджає, не відміняє та не виключає права позивача на оскарження в судовому порядку рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті ЕМД, прийнятих за первинно поданими митними деклараціями, що узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 18.05.2022 року у справі № 520/3246/2020, від 03.11.2022 року у справі №П/811/1614/16.

Щодо позовної вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суд зазначає наступне.

Оскільки саме прийняття відповідачем оскаржуваних рішень про коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, то визнання рішення про коригування митної вартості протиправним та його скасування є підставою для визнання протиправним та скасування сформованої Харківською митницею карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807200/2023/000162 від 28.03.2023, №UA807200/2023/000178 від 05.04.2023 та №UA807200/2023/000204 від 21.04.2023.

Відтак, об`єднання цих вимог є належним способом захисту порушених прав позивача, з урахуванням усталеної судової практики (постанова Верховного Суду від 17.05.2022 року у справі № 809/506/17 ).

Отже, позовні вимоги в цій частині також є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі v. Finlandвід 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spainвід 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю МУЛЬТІТУЛ -СТАНДАРТ.

Розподіл судових витрат щодо сплати судового збору здійснюється відповідно до положень статті 139 КАС України.

З приводу клопотання про відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу при розгляді даної справи, які складають 60 000,00 грн., суд зазначає наступне.

Положеннями ст. 139 КАС України передбачено стягнення судових витрат стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст. 134 КАС України).

Згідно з ч. 2 ст. 134 КАС України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 4 ст. 134 КАС України).

Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.п. 1, 2, 6 ч. 1 та ч. 2 ст. 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Таким чином, до правової допомоги належать консультації та роз`яснення з правових питань, складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься у постанові Верховного Суду від 31.07.2018 року по справі № 820/4263/17.

Також, згідно ч.2 ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 15 лютого 2022 року у справі №280/569/21, що враховується судом при вирішенні питання відшкодування понесених позивачем витрат на правничу допомогу.

Судом встановлено, що між АБ "Бідної Оксани Іванівни" (Бюро) в особі керуючого бюро Бідної О.І. та ТОВ "МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ" (Клієнт) укладено договір про надання правової допомоги від 01.02.2024 року, за умовами якого Бюро приймає доручення Клієнта та бере на себе зобов`язання надати Клієнту правову допомогу.

Згідно п.3.1 розділу 3 договору, розмір гонорару, який Клієнт сплачує Бюро за надану в межах цього Договору правову допомогу, визначається сторонами у додатковій угоді у фіксованому розмірі.

Додатковою угодою №2 від 01.02.2024 року визначено, що розмір гонорару Бюро за надання правової допомоги складає 60 000,000 грн., який клієнт сплачує до кінця лютого 2024 року.

Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Відповідно до ч.4 ст. 134 КАС України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Представник відповідача у відзиві на позов заперечував щодо відшкодування за його рахунок суми понесених витрат на правничу допомогу та просив суд зменшити суму до відшкодування, оскільки сума 50 000,00 грн. є надмірною.

В постановах від 28 грудня 2020 року у справі № 640/18402/19 та від 18 серпня 2022 року по справі № 340/323/21 Верховний Суд, надаючи оцінку відсутності детального опису робіт на виконання положень частини 4 статті 134 КАС України, звернув увагу на зміст цієї норми, яка запроваджена для визначення розміру витрат, в той час як в межах справи розмір гонорару адвоката встановлений сторонами договору у фіксованому розмірі, не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, а отже є визначеним.

Також, Верховний Суд в постанові від 03 березня 2021 року у справі №640/18964/17 зазначив, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Суд зазначає, що втручання суду у договірні відносини між адвокатом та його клієнтом у частині визначення розміру гонорару або зменшення розміру стягнення такого гонорару з відповідної сторони на підставі положень частини четвертої статті 134 КАС України можливе лише за умови обґрунтованості та наявності доказів на підтвердження невідповідності таких витрат фактично наданим послугам. В іншому випадку, таке втручання суперечитиме принципу свободи договору, закріпленому в положеннях статті 627 Цивільного кодексу України, принципу pacta sunt servanda та принципу захисту права працівника або іншої особи на оплату та своєчасність оплати за виконану працю, закріпленому у статті 43 Конституції України.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в додатковій постанові від 19.07.2021 року по справі № 910/16803/19, яка враховується судом при вирішенні в рамках даної справи питання щодо відшкодуванню позивачу витрат на оплату послуг адвоката.

Суд зазначає, що при визначенні суми відшкодування витрат на професійну правничу допомогу суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Ті ж самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції.

У справі East/West Alliance Limited проти України Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі Ботацці проти Італії (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява № 34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

В постанові від 16.03.2020 року по справі №1.380.2019.001962 Верховний Суд зазначив, що сума, яка складає різницю митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскаржуваному рішенні, є ціною позову.

Враховуючи скасування оскаржуваних рішень Харківської митниці №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року, якими відкориговано митну вартість товару в бік збільшення на загальну суму 1 505 192,14 грн. (775 421,87 грн. + 409 987,30 + 319 782,97 грн.), суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника позивача про відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрат на правничу допомогу у розмірі 60 000,00 грн., що складає менше 10% від ціни позову.

Керуючись ст. ст. 2, 6-10, 13, 14, 77, 139, 205, 242-246, 250, 255, 257-262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (пл. Європейська, буд. 8, м. Конотоп, Сумська обл., Конотопський р-н, 41606, РНОКПП 43856496) до Харківської митниці (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61005, ) про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Харківської митниці №UA807000/2024/000040/2 від 16.01.2024 року, №UA807000/2024/000049/2 від 19.01.2024 року та №UA807000/2024/000050/2 від 19.01.2024 року.

Визнати протиправним та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Харківської митниці №UA807200/2024/000050 від 16.01.2024 року, №UA807200/2024/000062 від 19.01.2024 року, №UA807200/2024/000063 від 19.01.2024 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (РНОКПП 43856496) судові витрати в розмірі 31661 (тридцять одна тисяча шістсот шістдесят одна) грн. 88 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ().

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МУЛЬТІТУЛ-СТАНДАРТ» (РНОКПП 43856496) 60000 (шістдесят тисяч) грн. 00 коп. у відшкодування судових витрат на правничу (правову) допомогу.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Суддя Шевченко О.В.