Справа № 620/8464/24
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2024 року Київ Справа № 620/8464/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., отримавши та перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України , Чернігівського окружного адміністративного суду про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

12.06.2024 ОСОБА_1 звернулась до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної судової адміністрації України , Чернігівського окружного адміністративного суду, у якому просить суд:

- визначити протиправною бездіяльність Державної судової адміністрації України щодо незабезпечення Чернігівського окружного адміністративного суду в повному обсязі бюджетними асигнуваннями на проведення видатків з виплати суддівської винагороди ОСОБА_1 за період з 01 лютого 2024 року по 31 травня 2024 року включно, виходячи з встановленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2024 року, у розмірі 3028,00 грн;

- зобов`язати Державну судову адміністрацію України забезпечити Чернігівський окружний адміністративний суд бюджетними асигнуваннями, необхідними та достатніми для здійснення видатків з виплати суддівської винагороди ОСОБА_1 за період з 01 лютого 2024 року по 31 травня 2024 року включно, виходячи з встановленого прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2024 року у розмірі 3028,00 грн.

- визначити протиправними дії Чернігівського окружного адміністративного суду щодо нарахування та виплати судді Чернігівського окружного адміністративного суду включно ОСОБА_1 суддівської винагороди за період з 01 лютого 2024 по 31 травня 2024 року, виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення базового розміру посадового окладу судді на 01 січня 2024 року у розмірі 2120,00 грн.;

- зобов`язати Чернігівський окружний адміністративний суд провести нарахування та виплату судді Чернігівського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 недонарахованої суддівської винагороди за період з 01 лютого 2024 по 31 травня 2024 року на підставі п.1 ч. 3, ст.135 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 № 1402-VIII, виходячи з базового розміру посадового окладу судді місцевого суду у прожиткових мінімумах для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року (3028,00 гривні) з врахуванням виплачених сум та утримання передбачених законом податків та обов`язкових платежів при їх виплаті.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2024, враховуючи положення частини першої статті 28 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до статті 29 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено територіальну підсудність адміністративної справи № 620/8464/24 за позовом ОСОБА_1 до Чернігівського окружного адміністративного суду, Державної судової адміністрації України про визнання протиправними дій та бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії за Київським окружним адміністративним судом; передано справу № 620/8464/24 на розгляд Київському окружному адміністративному суду.

08.07.2024 справа отримана Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.07.2024 вказану справу визначено до розгляду судді Войтович І.І.

Отримавши справу, суддя вважає за необхідне прийняти її до свого провадження та перевіривши позовну заяву і додані до неї документи, зазначає наступне.

За приписами пунктів 3, 5 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши матеріали вказаного адміністративного позову, суд встановив його невідповідність вимогам КАС України та наявність таких недоліків.

Згідно із частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Відповідно до правових висновків Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладених у постановах від 27 квітня 2023 року у справі № 300/4201/22 та від 25 квітня 2023 року у справі № 380/15245/22, положення статті 122 КАС України не містять норми, які б врегульовували порядок звернення осіб, які перебувають (перебували) на публічній службі, до адміністративного суду у справах про стягнення належної їм заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці. Положення статті 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відповідно до частини другої статті 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 № 2352-ІХ) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 № 2352-ІХ, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

При цьому до вимог щодо заробітної плати, які виникли до 19 липня 2022 року, відповідно до правового висновку, наведеного у пунктах 29, 33 постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 квітня 2023 року у справі № 300/4201/22, а також у пунктах 21-22 постанови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі № 460/17052/21, має бути застосована частина друга статті 233 КЗпП у редакції, чинній до 19 липня 2022 року.

Починаючи з 19 липня 2022 року, - дня набрання чинності Законом України від 01.07.2022 № 2352-IX, яким частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено у новій редакції, законодавчо був визначений тримісячний строк звернення до суду.

Водночас, відповідно до пункту першого глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з наступними змінами) карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19) було встановлено з 19 грудня 2020 р. до 30 червня 2023 р.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

У пункті 1 глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України йдеться про продовження строків, які визначені статтею 233 КЗпП України. У вимірі обставин цієї справи це має означати, що строки для звернення до суду, які передбачені у статті 233 КЗпП України, були продовжені на строк дії карантину. Тобто якщо під час дії карантину на всій території України існували чи виникли підстави (з якими пов`язується відлік строку) для звернення до суду за вирішенням трудового спору, то строк на це звернення не обмежувався строками, які визначені у статті 233 КЗпП України, а продовжувався на строк дії карантину. З припиненням дії карантину - якщо строк, встановлений у статті 233 КЗпП України, був «прив`язаний» до нього - закінчується і строк для звернення до суду за вирішенням трудового спору.

Відтак, строк звернення до суду має обраховуватись з 01.07.2023.

В позовній заяві позивачем заявлені вимоги щодо перерахунку суддівської винагороди за період з 01 лютого 2024 року по 31 травня 2024 року.

З урахуванням вищенаведених правових висновків Верховного Суду, позовні вимоги щодо нарахування та виплати позивачу суддівської винагороди за період 01 лютого 2024 року по 31 травня 2024 року обмежені трьома місяцями з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Позов подано до суду 12.06.2024.

Суд зазначає, що період з 01.02.2024 по 01.03.2024 строк звернення позивачем пропущено (закінчується строк в травні та червні місяці 2024 року відповідно).

Та, строк звернення до суду за період з 01.04.2024 по 31.05.2024 не пропущено (закінчується в липні та серпні місяці 2024 року відповідно).

Позивач просить суд поновити строк, вказуючи на зміну судової практики в частині врегулювання спорів щодо грошової винагороди судді.

Суд зазначає позивачу, що відповідно до частин першої та другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позивачем разом із позовною не надано окремої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду в частині вимог щодо перерахунку суддівської винагороди за період з 01 квітня 2024 року по 31 травня 2024 року, та докази поважності причин його пропуску, суддя вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

Прийняти справу № 640/8464/24/24 до провадження.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України , Чернігівського окружного адміністративного суду про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Войтович І.І.