Справа № 280/6452/24
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

15 липня 2024 року Справа № 280/6452/24 м.Запоріжжя

Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Семененко М.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , відповідач 1 - позивач 2 ОСОБА_2 , відповідач 2 - позивач 3 Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ", відповідач 3 Запорізька міська рада, про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява, в якій визначено такий склад учасників справи:

позивач - позивач 1 ОСОБА_1 ,

відповідач 1 - позивач 2 ОСОБА_2 ,

відповідач 2 - позивач 3 Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ",

відповідач 3 Запорізька міська рада.

У позовній заяві заявлено позовні вимоги такого змісту: визнати протиправним та скасувати Рішення Запорізької міської ради від 20 травня 2024р., №197 «Про реорганізацію юридичної особи - комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №10" Запорізької міської ради шляхом приєднання до комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги" Запорізької міської ради».

Позовна заява сформована в системі "Електронний суд" та подана у формі електронного документа адвокатом Коломоєць Іриною Василівною, яка на підтвердження своїх повноважень долучила до позовної заяви ордер на надання правничої допомоги серія АР №1186347 від 09.07.2024 на представництво інтересів ОСОБА_1 , ордер на надання правничої допомоги серія АР № 1186348 від 09.07.2024 на представництво інтересів ОСОБА_2 .

Крім того, до позовної заяви додано Статут Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ", який підписано Головою органцізації ОСОБА_3 .

Відповідно до ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви, зокрема, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС Україниу позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з ч. 1 ст.42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ч.1 ст.46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Пунктом 4 ч. 5 ст. 160 КАС України також передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється, зокрема, визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити рішення (дії чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, що порушили її право та вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Підхід до розуміння поняття зміст позовних вимог також висловлено Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалі від 01 червня 2022 року у справі №990/81/22, де Суд вказав, що під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи захисту свого публічного права, свободи чи інтересу, а обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти, з настанням яких суб`єкти публічного права вступають з фізичними чи юридичними особами у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології, та у такий спосіб, який не допускає множинного тлумачення.

У позовній заяві визначено процесуальний статус ОСОБА_2 одночасно як відповідач 1 та позивач 2, Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" - одночасно як відповідач 2 та позивач 3, в Запорізької міської ради - як відповідача 3.

Втім чинне процесуальне законодавство розрізняє процесуальний статус позивача та відповідача, що зумовлює наявність у вказаних учасників справи різного змісту процесуальних право та обов`язків.

Крім того, позовні вимоги заявлено лише до Запорізької міської ради, водночас, вказана особа зазначена як відповідач 3, позовні вимоги до інших двох відповідачів не визначено.

Відтак, необхідно уточнити процесуальний статус ОСОБА_2 , Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" та Запорізької міської ради у спірних правовідносинах.

Слід зазначити, що адвокатом Коломоєць Іриною Василівною 11.07.2024 направлено на адресу електронної пошти суду позовну заяву у сканованову вигляді з конкретним зазначенням статусу учасників справи.

Водночас, ч.ч. 7 та 8 ст. 44 КАС України педебачають, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частин 1, 4, 12 ст.18 КАС України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система підлягає захисту із застосуванням комплексної системи захисту інформації з підтвердженою відповідністю.

За правилом ч.6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Згідно з абзацом 2 ч.8 ст. 18 КАС України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Відтак, чинне процесуальне законодавство передбачає лише два можливих шляхи подання документів до суду - в паперовій формі або в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС.

Оскільки КАС України виключає моживість подання процесуальних документів шляхом надсилання на електронну адресу суду, а подання відповідного процесуального документа саме адвокатом зумовлює висновок про те, що в силу приписів статті 18 КАС України останній зобов`язаний зареєструвати офіційну електронну адресу в ЄСІТС в обов`язковому порядку та подавати процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), можна дійти висновку, що адвокат Коломоєць Ірина Василівна використала спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Відтак, подана у такий спосіб позовна заява не може бути врахована судом та підлягає поверненню заявнику.

Крім того, згідно з ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлено ставку судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (ч.3 ст.4 Закону України "Про судовий збір") .

Згідно п. 7 ст. 6 Закону України Про судовий збір у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

У ст.7 Закону України "Про Державний бюджет України" на 2024 рік установлено з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 3028,00 грн.

До позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн, в якій платником вказані Федченок, Яцун в особі адвоката Коломоєць.

Водночас, відповідно до вищенаведених положень, при зверненні до суду з даним позовом обов`язок зі сплати судового збору в розмірі 968,96 грн (3028,00 грн х 0,8 х 0,4) має кожен з позивачів.

Таким чином, у випадку, якщо ОСОБА_2 та Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" є позивачами у даній справі, вони також мали подати до позовної заяви докази сплати судового збору в розмірі по 968,96 грн кожний.

Проте, таких доказів не додано.

Таким чином, у випадку, якщо ОСОБА_2 та Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" є позивачами у даній справі, необхідно надати до суду належні докази сплати судового збору в розмірі по 968,96 грн кожний або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, у ч. 1,3 статті 1 Закону України від 22.03.2012 № 4572-VI «Про громадські об`єднання» сформульовано визначення громадського об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів, та визначення громадської організації, як громадського об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 28 листопада 2013 року № 12-рп/2013 громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено у її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до ч.1 ст.53 КАС України у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Вирішуючи питання щодо права громадських організацій на звернення до суду в інтересах інших осіб, суди повинні з`ясувати:

- статус громадської організації та її засновників, їх безпосередню заінтересованість у вирішенні питання, що є предметом позову;

- мету громадської організації та її безпосередній зв`язок з предметом позову;

- інтереси яких саме осіб є предметом судового захисту;

- чи зверталися ці особи за захистом своїх прав до громадської організації;

- добросовісність дій громадської організації, що звертається до суду (пункт 35 постанови Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 640/21611/19).

До матеріалів справи не надано жодних доказів на підтвердження права Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" на звернення до суду з даним позовом за вищенаведеними критеріями.

Так, наданий Статут Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" не містить повноважень Громадської організації щодо звернення до суду за захистом власних прав та інтересів, а також інтересів інших осіб.

Крім того, жодним чином не обгруновано зв`язок статутної діяльності Громадської організації з питаннями, пов`язаними з реорганізацією комунального некомерційного підприємства "Міська лікарня №10" Запорізької міської; відсутній зв`язок між метою створення громадської організації та предметом спору.

Не надано доказів членства ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в Громадській організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" та/або їх звернення щодо здійснення захисту їх прав до громадської організації.

Відтак, Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" має надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду з даним позовом, у тому числі, в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 1, частини 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 16 1цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позов підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 241, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , відповідач 1 - позивач 2 ОСОБА_2 , відповідач 2 - позивач 3 Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ", відповідач 3 Запорізька міська рада, про визнання протиправним та скасування рішення,

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду:

- позовної заяви відповідно до кількості учасників справи, у якій необхідно уточнити процесуальний статус ОСОБА_2 , Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" та Запорізької міської ради у спірних правовідносинах;

- у випадку, якщо ОСОБА_2 та Громадська організація "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ" є позивачами у даній справі, надати докази сплати судового збору в розмірі по 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 коп.) кожний, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- надати документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду з даним позовом Громадської організації "СОЮЗ ЗАХИСТУ ПРАВ, СВОБОД ТА ЗАКОННИХ ІНТЕРЕСІВ СПОЖИВАЧІВ", у тому числі, в інтересах інших осіб.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунені у встановлений судом строк, суд повертає позовну заяву у відповідності до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.О. Семененко