Справа № 520/18884/24
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2024 р. № 520/18884/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невиплати компенсації втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виконання рішень суду по справах № 520/15525/21, №520/2361/22, № 520/4031/23, № 520/12494/23, № 520/10814/23, № 520/15295/21;

- зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати грошового забезпечення: з 30.01.2020 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 по справі № 520/15525/21 - 01.02.2022; з 01.01.2021 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2022 по справі № 520/2361/22 - 25.12.2023; з 01.01.2022 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 по справі №520/4031/23 - 25.12.2023; з 01.01.2023 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2023 по справі № 520/12494/23 - 26.04.2024; з 13.07.2022 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2023 по справі № 520/10814/23 - 26.04.2024; з 01.01.2016 по день фактичного виконання рішення суду Харківського окружного адміністративного суду 06.12.2021 по справі № 520/15295/21 - 01.0.2023.

Згідно вимог статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У межах даної справи позивач оскаржує бездіяльність відповідача щодо невиплати компенсації втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виконання рішень суду по справах № 520/15525/21, №520/2361/22, № 520/4031/23, № 520/12494/23, № 520/10814/23, № 520/15295/21.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані Законом України від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІІІ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати».

Згідно зі статтями 1, 2 Закону № 2050-ІІІ підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), така компенсація провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії, соціальні виплати, стипендії, заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Суд звертає увагу, що стаття 2 Закону № 2050-ІІІ прямо передбачає, що під доходами, на які поширюються правила щодо компенсації втрат, у цьому Законі слід розуміти, зокрема, заробітна плата (грошове забезпечення).

Дія Закону № 2050-ІІІ поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, зокрема, пенсія, заробітна плата (грошове забезпечення).

Суд зазначає, що в постанові від 02.04.2024 у справі № 560/8194/20 Верховний Суд відступив від висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 09.06.2021, 17.11.2021, 27.07.2022, 11.05.2023 (справи №№ 240/186/20, 460/4188/20, 460/783/20, 460/786/20 відповідно) про застосування строків звернення до суду з адміністративним позовом у правовідносинах щодо компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати відповідно до Закону № 2050-ІІІ та сформулював такі висновки:

а) у спорах цієї категорії справ суди повинні застосовувати шестимісячний строк звернення до суду з позовом, визначений частиною першою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів;

б) нарахування і виплата компенсації втрати частини доходів у випадку порушення строку їх виплати проводиться у чітко визначений Законом № 2050-ІІІ строк у тому ж місяці, в якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Тому особі, права якої порушені невиконанням обов`язку нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у випадку порушення строків їх виплати, достовірно відомо про час та розмір виплаченої заборгованості. При цьому така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про розмір належної до виплати компенсації, порядок її нарахування і підстави виплати/невиплати;

в) з першого дня наступного місяця після отримання заборгованості з виплати пенсії за попередні періоди особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів і з цього дня починається перебіг шестимісячного строку звернення з позовом до суду. Звернення до суду з позовом про нарахування і виплату компенсації втрати частини доходів після закінчення цього строку є підставою, передбаченою пунктом 8 частини першої статті 240, для залишення позовної заяви без розгляду;

г) отримання листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на заяву не змінює час, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить про час, коли особа почала вчиняти активні дії щодо реалізації свого права на отримання компенсації у позасудовому чи судовому порядку. Відповідно з вказаної дати не може розпочинатись відлік строку звернення з позовом до суду.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, позивач оскаржує протиправну бездіяльність відповідача щодо невиплати компенсації втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виконання рішень суду по справах № 520/15525/21, №520/2361/22, № 520/4031/23, № 520/12494/23, № 520/10814/23, №520/15295/21 та зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 по справі № 520/15525/21виконано в лютому 2022 року, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.10.2022 по справі № 520/2361/22 виконано 25.12.2023 (платіжна інструкція від 22.12.2023 №3688), рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.05.2023 по справі №520/4031/23 виконано 25.12.2023 (платіжна інструкція від 22.12.2023 № 3684), рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.09.2023 по справі № 520/12494/23 виконано 30.04.2024 (платіжна інструкція від 26.04.2024 року № 1712), рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.05.2023 по справі № 520/10814/23 виконано 30.04.2024 (платіжна інструкція від 26.04.2024 № 16621), рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.12.2021 по справі № 520/15295/21 виконано в липні 2022 року.

Таким чином, звернувшись до суду з даним адміністративним позовом 05.07.2024, позивач пропустив шестимісячний строк звернення, визначений частиною 2 статті 122 КАС України, в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати грошового забезпечення на виконання рішень Харківського окружного адміністративного суду від 18.10.2021 по справі № 520/15525/21, від 19.10.2022 по справі №520/2361/22, від 09.05.2023 по справі № 520/4031/23, від 06.12.2021 по справі № 520/15295/21.

До позовної заяви позивач надав заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви позивач посилається на карантин, що був встановлений на території України, та зазначає, що на даний час він проходить військову службу в Збройних силах України та залучається до виконання заходів правового режиму воєнного стану, у зв`язку з чим ним пропущено строки звернення до суду. Просить поновити строк звернення до суду з даним позовом.

Щодо посилань позивача на дію карантину на території України, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 глави XIX "Прикінцеві положення" КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Відтак, запровадження на території України карантину є безумовною підставою для продовження строків, визначених статтею 233 КЗпП України, на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 №651 відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Відтак, строк, визначений частиною першою статті 233 КЗпП України, був продовжений на строк дії карантину, який відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023.

Тобто, строк звернення позивача до суду дійсно був продовжений на строк дії карантину, однак карантин було відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023, а позивач звернувся до суду з даним позовом 05.07.2024, більше ніж через рік після закінчення дії карантину на території України.

Щодо доводів позивача про те, що він проходить військову службу в Збройних силах України та залучається до виконання заходів правового режиму воєнного стану, суд зазначає, що позивачем на підтвердження зазначеної обставини не надано до суду жодних доказів, тому суд не приймає вказані доводи позивача до уваги.

Відтак, викладені позивачем доводи не доводять підстав поважності пропуску строку звернення до суду.

Інших причин пропуску строку звернення до суду позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду не наведено. Отже, заява позивача про поновлення строку звернення до суду не підлягає задоволенню.

Так, позивач пропустив встановлений законодавством строк звернення до адміністративного суду. До позовної заяви позивач обґрунтовану заяву про поновлення строку та докази поважності причин пропуску строку не надав.

Частиною 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 123 КАС України при цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду з належним обґрунтуванням поважності причин пропуску строку та доказів поважності таких причин.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН