Справа № 320/25573/24
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 липня 2024 року Київ № 320/25573/24

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-Сервісна компанія "Метрополія" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Енерго-Сервісна компанія "Метрополія" із позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України та Державної податкової служби України, в якому просить:

1) визнати протиправним і скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.09.2023 № 9533569/44514087, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної від 27.07.2023 № 1;

2) зобов`язати Державну податкову служби України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 27.07.2023 № 1 Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-Сервісна компанія "Метрополія" днем фактичного подання - 15.08.2023;

3) визнати протиправним і скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.09.2023 № 9533570/44514087, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної від 27.07.2023 № 2;

4) зобов`язати Державну податкову служби України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної від 27.07.2023 № 2 Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-Сервісна компанія "Метрополія" днем фактичного подання - 15.08.2023.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за цим адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Відтак строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу під час звернення до суду необхідно довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом визначеного законом строку звернення до суду від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 зазначив, що під час вирішення питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушення її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

З урахуванням зазначеного, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача чи інших осіб. Позивач необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До позовної заяви позивач додав заяву про поновлення процесуального строку на звернення до суду із позовною заявою, де зазначено, що позивач мав звернутися з позовною заявою в строк до 05.01.2024. Позивач зазначив, що строк пропущено з поважних причин, позаяк позивач є суборендарем нежитлового приміщення за адресою: м. Київ, вул. Ломоносова, буд. 75-а, офіс 129. Орендар (ТОВ "ПБК "Метрополія") листом від 16.10.2023 повідомив суборендаря, що орендодавець (ТОВ "Офіс 129") з 06.11.2023 до 06.04.2024 (протягом п`яти календарних місяців) буде проводити відновлювальні роботи з усунення наслідків надзвичайних обставин (залиття водою), а також про те, що на час проведення відновлювальних робіт користування приміщенням буде неможливим. Так, за відсутності можливості користуватися орендованим приміщенням під час проведення відновлювальних робіт, позивач не міг підготувати необхідні документи, зробити належні копії, а також скласти адміністративний позов. Зазначені обставини не залежали від волі позивача і тривали з 06.11.2023 до 06.04.2024 (протягом п`яти календарних місяців), що призвело до пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

На підтвердження за зазначених обставин позивач додав копію договору суборенди від 01.06.2023 № ЕС75а - н/п № 129, копію листа ТОВ "ПБК "Метрополія" від 16.10.2023 та копію акта залиття нежитлового приміщення № 129 по вул. Ломоносова, 75а в м. Києві від 19.07.2021.

Суд встановив, що відповідно до пункту 1.1 договору суборенди від 01.06.2023 № ЕС75а - н/п № 129 у порядку та на умовах, визначених цим договором, орендар (ТОВ "ПБК "Метрополія") зобов`язується передати за плату у тимчасове платне користування - суборенду суборендаря (ТОВ "ЕСК "Метрополія") частину приміщення площею 38 кв.м. у нежитловому приміщенні, група приміщень № 129, в літ. А, загальною площею 459,3 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , для використання у господарській діяльності суборендаря.

В акті залиття нежитлового приміщення № 129 по вул. Ломоносова, 75а в м. Києві від 19.07.2021 зазначено, що 19.07.2021 сталося залиття нежитлового приміщення № 129 з вище розташованої на 4-му поверсі квартири АДРЕСА_2 . Причиною залиття є розрив шлангу холодної води для підключення умивальника в сан. вузлі квартири АДРЕСА_2 . У результаті залиття нежитлового приміщення № 129 виявлено такі пошкодження: підвісна стеля типу "Армстронг" в багатьох місцях обвалилась або має плями різного розміру та зміни в кольорі; намокли шпалери в коридорі; можливе пошкодження ковроліну в кабінеті керівника від набраної вологи; має значне пошкодження стіл для засідань в кабінеті керівника; можливо не працюють деякі стельові світильники в місцях залиття стелі. Власнику нежитлового приміщення № 129 пропонується провести незалежну технічну експертизу пошкоджень, організацією, що має ліцензію на цей вид діяльності, зі складанням кошторису та дефектного акта.

У листі ТОВ "ПБК "Метрополія" від 16.10.2023 зазначено про таке: "як вам відомо, приміщення яке ви орендуєте містить сліди залиття водою, що відбулося 19.07.2021. Залиття приміщення відбулося внаслідок розриву шлангу холодної води для підключення умивальника в санвузлі вище розташованої на 4 поверсі квартири АДРЕСА_2 . ТОВ "Офіс 129" повідомило нас, а ми в свою чергу повідомляємо ТОВ "ЕСК "Метрополія" про те, що орендодавець у зв`язку з отриманням відшкодування збитків від винуватця залиття, з 06.11.2023 до 06.04.2024 (протягом п`яти календарних місяців) буде проводити відновлювальні роботи по усуненню наслідків надзвичайних обставин (залиття водою). На час проведення відновлювальних робіт користування приміщенням буде неможливим".

Надаючи оцінку поважності причин пропуску строку звернення позивачем до суду, суд критично оцінює зазначені причини, з огляду на таке.

З аналізу матеріалів наданих до суду документів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд встановив, що позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення контролюючого органу від 15.09.2023. Позивач скористався процедурою адміністративного оскарження рішень контролюючого органу та 05.10.2023 отримав рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкових накладних, однак до суду звернувся лише 11.04.2024, що підтверджується штрихкодовим ідентифікатором № 550 Укрпошти на конверті.

Суд наголошує на тому, що позивач не довів належними доказами неможливість своєчасного звернення до суду протягом установленого тримісячного строку (до 05.01.2024), позаяк акт про залиття не містить конкретних вказівок про те, що наслідки залиття стосувалися безпосередньо частини орендованого приміщення на площі 38 кв.м. (із загальних 459,3 кв.м.). Крім того, договір суборенди від 01.06.2023 № ЕС75а - н/п № 129 не містить інформації про те, що орендоване приміщення має недоліки залиття, що були ще у 2021 році. У зв`язку з чим у суду відсутня можливість з`ясувати питання чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, позивачу в порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду належні докази на підтвердження поважності причин такого тривалого пропуску позивачем строку звернення до суду з цією позовною заявою.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Також згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення та звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 132 КАС України).

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 3 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 р. № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI) судовий збір справляється, зокрема за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2024 рік", з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у сумі 3 028 гривень).

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону № 3674-VI судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Із змісту позовної заяви випливає, що в ній одночасно заявлено чотири вимоги немайнового характеру. Сума судового збору за звернення позивача з вимогами немайнового характеру становить 12 112,00 грн (4 х 3 028,00 грн). Позивач надав до суду докази сплати судового збору на суму 6 056,00 грн. Таким чином, вказаний недолік позивач має усунути шляхом подання до суду документа про доплату судового збору.

Суд звертає увагу позивача на те, що інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судова влада України" за інтернет-адресою http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Згідно з частинами першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи положення статті 169 КАС України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити строк для усунення недоліків позовної заяви.

При цьому необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 р. у справі "Пелевін проти України" (п. 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (п. 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Керуючись статтями 80, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енерго-Сервісна компанія "Метрополія" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати (вручити) позивачу (представнику).

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Басай О.В.