Справа № 140/4402/24
Суддя: Волдінер Фелікс Арнольдович
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2024 року ЛуцькСправа № 140/4402/24

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Волдінера Ф.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ДОК-АГРО» до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ДОК-АГРО» (далі ТОВ «ДОК-АГРО», позивач) до Волинської митниці, в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці від 24.10.2023 №UА205140/2023/000646/2 про коригування митної вартості товарів;

2) визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Волинської митниці № UА205140/2023/007070 від 24.10.2024.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про коригування митної вартості товарів відповідач прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, та в порушення положень Митного кодексу України митний орган не навів аргументованих доводів на підтвердження висновків про неповноту відомостей щодо складових митної вартості.

Позивач зазначає, що декларантом на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи. Ці документи не містять розбіжностей, що могли б вплинути на невірний розрахунок митної вартості, не містять ознак підробки та відображають усі відомості, що підтверджують ціну товару.

Натомість, зазначені митницею у повідомленні декларанту та у рішенні про коригування митної вартості зауваження та розбіжності, які стали підставою для витребування митницею додаткових документів та прийняття спірного рішення про коригування митної вартості, не можуть бути визнані об`єктивними, обґрунтованими та такими, що впливають на числові значення заявленої митної вартості.

З наведених підстав просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 07.05.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

В поданому до суду відзиві на позовну заяву представник відповідача позов не визнав та просить відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваних рішень. При цьому, вказав, що під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товару встановлено, що митна вартість товару, який ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 01.08.2023 між позивачем ТОВ «ДОК-АГРО» (покупець) та компанією LIANYUNGANG CHEMI-VIT INTERNATIONAL CO.LTD (China) (продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №01/08/2023, за умовами якого продавець приймає на себе зобов`язання з поставки і передачі в порядку і строки, встановлені даним Контрактом товару.

У специфікації від 01.08.2023 №1 до контракту сторонами узгоджено поставку товару (вісім найменувань) на загальну суму 50175,00 доларів США.

23.10.2023 декларант - Приватне підприємство «Тріада» в інтересах ТОВ «ДОК-АГРО» на митний пост Волинської митниці подав МД №23UA30U8 з метою митного оформлення імпортованого товару:

1. «Вінілові полімери (полівінілпїрролідон) у первинних формах:

- продукт PVP К17 USP, хімічна формула: (C6H9NO) n. номер CAS: 9003-39-8 характеристика: К значення 17,2, вологість - 3,5%, значення РН (5% у воді) 4,9, 1- вінілпірролідон-2-ОNЕ% 0.00051% залишки від запалювання 0,046%, азот - 11,5%, альдегіди - 0,000122% у вигляді порошку білого або жовтувато-білого кольору, вага нетто - 500 кг. Дата виробництва 05/05/2023, термін придатності: 04/05/2026, партія №К17-230501;

- продукт PVP К25 USP, хімічна формула: (C6H9NO) n. номер CAS: 9003-39-8 характеристика: К значення 25,14, вологість - 3,34%, значення РН (5% у воді) 3,93, 1 - вінілпірролідон-2-СМЕ% 0.01% залишки від запалювання - 0,01%, азот - 11,7%, альдегіди - 0,03% у вигляді порошку білого або жовтувато-білого кольору, вага нетто - 500 кг. Дата виробництва 09/07/2023, термін придатності: 08/07/2026, партія N9K25-230703;

- продукт PVP КЗО USP, хімічна формула: (C6H9NO) n. номер CAS: 9003-39-8 характеристика: вода - 2,9%, залишки від запалювання - 0,042%, К значення 30,2, азот - 12,2%, вінілпірролідон-0,052%, значення РН 3,5 у вигляді порошку білого кольору, вага нетто - 500 кг. Дата виробництва 08/08/2023, термін придатності: 07/08/2026, партія №20230806; Призначення косметична промисловість, харчова промисловість. Розфасована та упаковані в 60 пластикові бочки вагою по 25 кг. кожна. Товарна марка: немає даних, Виробник: Ningbo Wanglong, CN не є товарами подвійного використання».

2. «Сорбінова кислота харчова (гекса-2, 4-дієнова кислота) - sorbic acid food grade, хімічна формула: (С6Н802) з вмістом основної речовини 99,26%, залишки від запалювання (сульфатна зола) - 0,03%, вода - 0,25%, CAS No: 110-44-1, у вигляді кристалів безбарвного або білого кольору Вага нетто - 2000 кг. Розфасована та упаковані в 80 паперових мішків вагою по 25 кг. кожний Дата виробництва 21/06/2023, термін придатності: 20/06/2025, партія №012306211. Призначення це харчовий консервант, який захищає багато видів харчових продуктів від псування, дріжджів та цвілі Товарна марка: немає даних» Виробник: Ningbo Wanglong, CN Див. «електронний інвойс».

3. «Бурштинова кислота - Succinic Acid (етан -1, 2-дикарбонова кислота) хімічна формула: С4Н604 з вмістом основної речовини мін 99,69%, залишки від запалювання- 0,020%, хлоридо - 0,005%, сульфати - 0,006%, CAS No. 110-15-6 у вигляді кристалів безбарвного або білого кольору Вага нетто - 3500 кг. Розфасована та упаковані в 80 паперових мішків вагою по 25 кг. кожний Дата виробництва 03/08/2023, термін придатності: 02/08/2025, партія №20230803. Застосовується як ароматизатор для харчових продуктів та напоїв, також як проміжний засіб для барвників, парфумерії, лаків, фотографічних хімікатів, алкідних смол, пластифікаторів, хімічних речовин для обробки металів. Товарна марка: немає даних, Виробник: Anhui Sanxing, CN не є товаром подвійного використання».

4. «Яблучна кислота - DL-MALIC ACID (хімічна формула (НООС-СН (ОН)- СН2С00Н)) (CAS№ 6915-15-7) хімічна формула С4Н605 із вмістом основної речовини 99,4%, залишки від запалювання- 0,05%, фумарова кислота - 0,94%, малеїнова кислота -0,03%, у вигляді білого кристалічного порошку Вага нетто - 6000 кг. Розфасована та упаковані в 240 паперових мішків вагою по 25 кг. кожний Дата виробництва 12/06/2023, термін придатності: 11/06/2025, партія №230612. Застосовується як харчова добавка (Е296) природного походження при приготуванні прохолодних напоїв та кондитерських виробів, також застосовується як компонент у складі різних косметичних засобів. Товарна марка: немає даних» Виробник: Changzhou Changmao, CN не є товаром подвійного використання».

5. «Винна кислота - DL-Tartaric Acid Mono номер CAS 147-71-7, хімічна формула С4Н606 із вмістом основної речовини 99,73%, у вигляді кристалів білого кольору Вага нетто - 1500 кг. Розфасована та упаковані в 60 паперових мішків вагою по 25 кг. кожний Дата виробництва 15/08/2023, термін придатності: 14/08/2025, партія №АВ2308061 Застосовується в харчовій промисловості, також в ветеринарії для виробництва ветпрепаратів. Товарна марка: немає даних Виробник: Ninghai Organic Chemical, CN, не є товаром подвійного використання».

6. «Лактат кальцію-Caicium Lactate (молочна кислота) Номер CAS: 814-80 226867-84-5, хімічна формула СбНЮСаОб, 5Н20; Са (C3H503) 2 5Н20 СбНІОСаОб з вмістом основної речовини 99Д9%, у вигляді кристалічного порошку білого кольору. Розфасована та упаковані в 180 паперових мішків вагою по 25 кг. кожний. Дата виробництва 28/07/2023, термін придатності: 27/07/2025, партія №230728180. Застосовується в харчовій промисловості для поліпшення борошна і хліба, а також якості регулятора кислотності. Товарна марка: немає даних. Виробник: Ruipu Bioengineeing, CN не є товаром подвійного використання».

До митної декларації для підтвердження митної вартості додано: митну декларацію 23UA30U8 від 23.10.2023; контракт купівлі - продажу №01082023 від 01.08.2023; специфікацію №1 від 01.08.2023 до контракту купівлі - продажу №01082023 від 01.08.2022; проформу-інвойс №LYG-1096DO від 01.08.2023; комерційний інвойс N9LYG-1096DO від 16.08.2023; swift від 03.08.2023 на суму 50175,00 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою (в графі 70 призначення платежу: за Контрактом №01082023 від 01.08.2023, специфікацією №1 від 01.08.2023); коносамент №71 від 21.08.2023; договір транспортного експедирування №10.01.2022/93ОД від 10.01.2022; рахунок №TG191023021 від 19.10.2023; договір (контракт) про перевезення №219-Д від 16.10.2023; довідку про транспортні витрати №519 від 20.10.2023; рахунок на оплату №1046 від 20.10.2023; автотранспортну накладну (CMR) 12586 від І8.10.2023; довідку про транспортні витрати по доставці вантажу 12586 від 19.10.2023; страховий поліс №BC05N06528 від 20.08.2023; сертифікат про походження товару 23С3207М0172/00037 від 16.08.2023; сертифікати якості від 16.08.2023 - 6 шт; договір №089 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів від 17.03.2023; пакувальний лист від 16.08.2023.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митним органом в електронному повідомленні декларанту вказано на такі зауваження: 1) рахунок про надання транспортних витрат №ТG191023021 від 19.10.2023, довідка про перевезення №12586 від 19.10.2023, містить інформацію щодо експедиторських витрат у сумі 2400 грн, однак вони не були включені до митної вартості; 2) прайс-лист №б/н від 28.06.2023 містить цінову пропозицію на заявлений товар, що імпортується, тоді як до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального (широкого) кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу. Одночасно запропоновано подати такі документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; банківські (платіжні) документи, що стосуються оцінюваного товару; транспортні документи та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого за товару - за бажанням декларанта.

У додаткових поясненнях від 24.10.2023 №24/10 повідомив, що ТОВ «ДОК-АГРО» надано в повному обсязі всі необхідні документи для розмитнення товару за вартістю, яка була визначена сторонами правочину та чітко прослідковується в наданому пакеті документів для митного органу.

24.10.2023 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UА205140/2023/000646/2. Як зазначено у графі 33 рішення, під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товару було встановлено, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та містять розбіжності. Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації в ЄАІС Держмитслужби на рівні товар №2 3,83 дол.США за МД№UA100180/2023/511909 від 05.08.2023; товар №3 2,09 дол.США за МД№UA100180/2023/512396 від 10.08.2023; товар №5 2,29 дол.США за МД№UA100180/2023/511909 від 14.08.2023.

Також 24.10.2023 Волинська митниця сформувала картку відмови в митному оформленні (випуску) товарів №UA205140/2023/007070.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №23UA77U0 від 24.10.2023 із застосуванням положень частини сьомої статті 55 МК України.

При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.

Судом встановлено, що як до митного оформлення, так і до суду позивач надав передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану митну вартість товару, зокрема: митну декларацію 23UA30U8 від 23.10.2023; контракт купівлі - продажу №01082023 від 01.08.2023; специфікацію №1 від 01.08.2023 до контракту купівлі - продажу №01082023 від 01.08.2022; проформу-інвойс №LYG-1096DO від 01.08.2023; комерційний інвойс N9LYG-1096DO від 16.08.2023; swift від 03.08.2023 на суму 50175,00 дол. США із відміткою, що проведено банківською установою (в графі 70 призначення платежу: за Контрактом №01082023 від 01.08.2023, специфікацією №1 від 01.08.2023); коносамент №71 від 21.08.2023; договір транспортного експедирування №10.01.2022/93ОД від 10.01.2022; рахунок №TG191023021 від 19.10.2023; договір (контракт) про перевезення №219-Д від 16.10.2023; довідку про транспортні витрати №519 від 20.10.2023; рахунок на оплату №1046 від 20.10.2023; автотранспортну накладну (CMR) 12586 від І8.10.2023; довідку про транспортні витрати по доставці вантажу 12586 від 19.10.2023; страховий поліс №BC05N06528 від 20.08.2023; сертифікат про походження товару 23С3207М0172/00037 від 16.08.2023; сертифікати якості від 16.08.2023 - 6 шт; договір №089 про надання послуг по декларуванню та митному оформленню товарів від 17.03.2023; пакувальний лист від 16.08.2023.

Суд вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірних товарів, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні ознаки підробки або розбіжності щодо вартості товару, та документи містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Суд також звертає увагу, що в порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.

Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.

Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема від 27.03.2020 (справа № 540/2605/18), від 06.05.2020 (справа №140/1713/19), від 21.10.2021 (справа № 420/4820/19).

В оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у цих рішеннях про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Як уже було зазначено судом, декларантом до митної декларації були надані рахунки-фактури (інвойси), які є доказом здійснення операцій купівлі-продажу товарів, належать до групи документів, що є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.

Так, однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що прайс-лист №б/н від 28.08.2023 містить цінову пропозицію на заявлений товар, що імпортується, тоді як відповідно до VII статті ГАТТ прайс-лист повинен бути виданий для загального кола покупців та містити весь асортимент продукції, який виробник пропонує для продажу.

З цього приводу суд зазначає, що відсутність прайс-листа від виробника щодо усього асортименту продукції, який виробник пропонує для продажу, за наявності поданих документів, які надають можливість перевірити правильність числових значень митної вартості, визначеної за першим методом, не є підставою для витребовування у декларанта додаткових документів та в подальшому для коригування митної вартості за резервним методом.

Разом з тим, також варто звернути увагу на постанову від 23.10.2020 у справі №810/690/17 де Верховний Суд вказує, що прайс-лист: по-перше, не є основним документом відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України, який підтверджує митну вартість товарів, по-друге, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, по-третє, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів.

Тобто прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.

Крім того, 10.01.2022 між ТОВ «ТАНІТ ГРУП» (Експедитор) та ТОВ «ДОК-АГРО» (Клієнт) було укладено Договір транспортного експедирування №10.01.2022/93ОД відповідно до умов якого Експедитор взяв зобов`язання організовувати послуги, пов`язані з прийманням, накопиченням, сортуванням, складуванням, навантаженням, розвантаженням, зберіганням, перевезенням вантажів (п.п. 2.2.3. п.2.3. Договору).

В свою чергу, Клієнт зобов`язувався оплачувати послуги Експедитора, а також відшкодовувати додаткові витрати, в тому числі, але не виключно витрати з демереджу, детеншну, понаднормового простою, зберігання, зважування, навантаження, розвантаження, які виникли у Експедитора при виконанні цього Договору, якщо такі витрати не виникли з вини Експедитора (п.п. 2.4.13. п. 2.4. Договору).

На підставі наведеного та в рамках виконання сторонами своїх зобов`язань за договором Експедитором було надано Клієнту рахунок TG191023021 від 19.10.2023 та довідку про транспортні витрати по доставці вантажу №12586 від 19.10.2023, згідно якої вартість транспортно-експедиційного обслуговування за межами території України та вантажно-розвантажувальних робіт у порту Клайпеда комплекс перевантажувальних робіт за коносаментом EGLV71 вантажу в контейнері EGHU3439068 складає: 41189,70 грн, що надалі декларантом була включена до митної вартості товару.

Експедиторська винагорода на суму 2400,00 грн була визначена за надання послуг на території України, і як наслідок не включалась до визначення митної вартості товару.

Таким чином, твердження відповідача про те, що подані документи на підтвердження митної вартості, не містять усі даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом є надуманими та такими, що не відповідають дійсним обставинам справи.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та витребував додаткові документи у декларанта, а у подальшому, у зв`язку із неподанням додаткових документів, безпідставно прийняв оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Вказані правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі № 380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

На думку суду, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані вище розбіжності не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.

Приписами пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України передбачено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки у ньому, крім номера та дати МД (МД№UA100180/2023/511909 від 05.08.2023; МД№UA100180/2023/512396 від 10.08.2023; МД№UA100180/2023/511909 від 14.08.2023), на підставі якої здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.

За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі № 815/6854/17, від 14.07.2020 у справі № 809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.

На думку суду, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у спірному випадку митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач через уповноваженого декларанта надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідає вказаним вище нормам МК України, у зв`язку із чим з наведених вище мотивів та підстав позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення належить задовольнити.

Відповідно до частин першої, другої статті 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Отже, враховуючи, що картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205140/2023/006256 винесена з причини невизнання митної вартості товару за вартістю, визначеною декларантом, та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів від 07.09.2023 №UA205140/2023/000646/2, яке судом визнано протиправним та скасовано, тому вказана картка відмови також підлягає визнанню протиправною та скасуванню.

Крім того, відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною першою статті 138 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в розмірі 6056,00 грн, сплачений згідно платіжної інструкції від 19.04.2024 №3277.

13.05.2024 ТОВ «ДОК-АГРО» подало до суду клопотання №13/05-1 про відшкодування витрат на залучення перекладача в розмірі 2400,00 грн.

Як доказ понесення даних витрат позивачем надано:

- копію акту здачі-прийняття послуг №КІ-000000053 від 29.04.2024, згідно з якими загальна вартість робіт (послуг) з письмового перекладу на українську мову документів з нотаріальним засвідченням становить 1630,00 грн;

- платіжна інструкція кредитного переказу коштів №3326 від 02.05.2024, згідно з яким ТОВ «ДОК-АГРО» здійснено переказ в користь ФОП ОСОБА_1 1630,00 грн за надання послуг з перекладу згідно рахунку-фактури №КІ-000053 від 29.04.2024;

- рахунок-фактуру №КІ-000053 від 29.04.2024 на суму 1630,00 грн.

У поданому клопотанні митниця просила відмовити у відшкодуванні витрат, пов`язаних із залученням перекладача, з огляду на те, що витрати пов`язані із залученням перекладача не є співмірними із складністю цієї справи, адже вказана справа є справою незначної складності.

Вирішуючи питання обґрунтованості заявленого клопотання про відшкодування витрат на залучення перекладача, суд зауважує наступне.

У статті 10 Конституції України закріплено, що державною мовою в Україні є українська мова. Застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається законом.

Згідно з частиною першою статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Статтею 137 КАС України (частини третя, шоста-восьма) передбачено, що спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг).

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.

Так, факт надання послуг перекладача підтверджується перекладом документів, складених іноземною мовою, на українську мову, які містяться в матеріалах справи.

Переклад документів замовлений позивачем на виконання вимог ухвали суду та наданий суду з метою доведення своєї позиції, а понесені позивачем витрати безпосередньо пов`язані з розглядом цієї справи.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 31.03.2020 у справі №160/7049/19 (К/9901/6449/20).

Доводи відповідача про неспівмірність витрат на залучення перекладача суд відхиляє, оскільки такі витрати не перевищують ціну позову.

Враховуючи те, що суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача, за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути 7686,00 грн судових витрат, в тому числі: судовий збір в сумі 6056,00 грн та 1630,00 грн витрат, пов`язаних із залученням перекладача.

Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів від 24.10.2023 №UА205140/2023/000646/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації митному оформленню випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА205140/2023/007070 від 24.10.2023.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ДОК-АГРО» за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці судові витрати у розмірі 7686,00 (сім тисяч шістсот вісімдесят шість) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОК-АГРО» (45516, Волинська область, Володимирський район, село Кремеш, вулиця Локацька, 2-а, ідентифікаційний код юридичної особи 40955973).

Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код юридичної особи 43958385).

Суддя Ф.А. Волдінер