Справа № 340/4549/24
Суддя: М.Я. САВОНЮК
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4549/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Савонюк М.Я., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Кропивницької митниці про визнання протиправним та скасування наказу -,

В С Т А Н О В И В:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі позивач) до Кропивницької митниці (надалі відповідач), у якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Кропивницької митниці Євгена Скібіцького від 13 березня 2024 року від №4-ДС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким оголошено догану ОСОБА_2 головному державному інспектору відділу митного оформлення №1 митного поста «Кропивницький» Кропивницької митниці.

- стягнути з Кропивницької митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу (правову) допомогу у розмірі 20 000 грн.

За результатами перевірки матеріалів позовної заяви в порядку статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя встановив, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, поданий на розгляд суду спір належить до категорії спорів з приводу проходження публічної служби.

Згідно із частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесуальному праві сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює їхніх учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їхнього завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналізуючи зміст статті 122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, позаяк в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

В межах спірних правовідносин позивач оскаржує наказ начальника Кропивницької митниці Євгена Скібіцького від 13 березня 2024 року від №4-ДС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », однак до Кіровоградського окружного адміністративного суду з даним позовом позивач звернувся лише 09.07.2024, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Представником позивача одночасно з поданням позовної заяви заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поданого клопотання зазначає, що Позивач в період з березня за станом здоров`я (друга група інвалідності) перебував у відпустці з оздоровлення закордоном та на лікарняному. Крім того, позивач є юридично необізнаною особою та йому не були відомі процесуальні строки оскарження наказу.

Відтак, вважає, що строк звернення до суду ним пропущено з поважних причин.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених в основу клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов наступних висновків.

Згідно долученого до матеріалів позову Витягу з електронного реєстру листків непрацездатності період тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 визначено з 01.03.2024 по 31.03.2024.

Також, згідно Наказу від 08 березня 2024 року №50-кв "Про надання додаткової відпустки учаснику бойових дій ОСОБА_2 " позивачу була надана додаткова відпустка як учаснику бойових дій зі збереженням заробітної плати за 2024 рік тривалістю 14 календарних днів з 25.03.2024 по 07.04.2024.

Позивач же звернувся із позовом до суду лише 09 липня 2024 року, тобто більше, ніж через три місяці після припинення обставин, на які він посилається як на поважні для поновлення строку звернення до суду. При цьому, позивач не надав суду належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, що заважало звернутись до суду починаючи з 08.03.2024 у більш короткий строк.

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку звернення до суду позивачем не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано.

Водночас суд зазначає, що такі обставини, як перебування у відпусках, відрядженнях та на лікарняному, враховуючи характер таких обставин, а також їх тривалість, не можна вважати поважними та такими, що перешкоджали б позивачу своєчасному зверненню до суду самостійно або через представника. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2019 року у справі №805/1985/18-а.

Суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Юридична необізнаність також не може визнаватися тією непереборною обставиною, явищем чи фактором, що завадили позивачу з дотриманням установлених законом строків звернутися до суду з позовом. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 24 лютого 2021 року у справі № 540/2097/18.

Труднощі в пошуку кваліфікованого спеціаліста для оформлення позовної заяви належним чином не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити рішення суб`єкта владних повноважень в судовому порядку в межах встановленого законодавством строку звернення до суду. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 07 серпня 2018 року у справі № 826/4213/18.

Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави вважати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Враховуючи наведене, позовну заяву слід залишити без руху. Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду: заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням інших причин пропуску строку на звернення до суду із даним позовом та доказами поважності причин його пропуску.

Керуючись статтею 169, 178 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Кропивницької митниці (25030, Україна, Кіровоградська обл., місто Кропивницький, вулиця Лавандова, будинок, 27б) про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК