Справа № 320/891/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2024-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/891/21 Суддя (судді) першої інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області в перерахунку та виплаті пенсії ОСОБА_1 без обмеження максимальним розміром.

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести ОСОБА_1 з 01.05.2019 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021, яке 06.04.2021 набрало законної сили, позов задоволено:

- визнано протиправною відмову Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області в перерахунку та виплаті пенсії гр. ОСОБА_2 без обмеження максимальним розміром;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області провести гр. ОСОБА_1 з 01.05.2019 перерахунок та виплатити пенсію без обмеження максимальним розміром та з урахуванням вже проведених виплат.

Надалі, до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява гр. ОСОБА_1 про роз`яснення резолютивної частини зазначеного рішення, у якій заявник просить роз`яснити, чи підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром; чи зобов`язаний відповідач здійснювати виплату пенсії без обмеження її максимальним розміром при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, індексації пенсії.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 заяву задоволено:

- роз`яснено, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 у справі № 320/891/21 підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром з 01.05.2019, з 01.03.2022, з 01.12.2022;

- роз`яснено, що при підвищенні розміру прожиткового мінімуму встановленого для непрацездатних осіб, індексації пенсії підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками та з урахуванням індексації пенсії та без обмеження пенсії максимальним розміром.

Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні заяви, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для роз`яснення судового рішення були відсутні.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.

Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Роз`ясненню в порядку статті 254 КАС підлягає виключно сам зміст рішення, що є незрозумілим учаснику справи, а не спосіб та порядок його виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив із того, що при виконанні постанови Броварського міськрайонного суду Київської області від 14.08.2017 у справі №361/4494/17 підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром, оскільки під час прийняття рішення у справі №361/4494/17 судом не досліджувалось застосування максимального розміру пенсії на дату проведення перерахунку пенсії.

В апеляційній скарзі відповідач вказує на те, що: суд вийшов за межі судового рішення, роз`яснивши його щодо періодів з 01.03.2022 та 01.12.2022; суд не врахував, що пенсія позивачу призначення на виконання судового рішення в іншій справі, а питання неналежного виконання судового рішення у даній справі підлягають вирішенню в порядку статті 383 КАС.

У зв`язку із викладеним, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що при визначенні меж апеляційного перегляду суд зобов`язаний керуватися вимогами статті 308 КАС, частина перша якої передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (частина третя статті 308 КАС).

Отже, визначені КАС межі перегляду справи апеляційним судом передбачають перевірку рішення суду першої інстанції лише в тій частині, в котрій воно було оскаржене, і лише з урахуванням наведених в апеляційній скарзі доводів.

У постанові від 24.04.2024 у справі № 580/4684/22 Верховний Суд наголосив, що закріплений у КАС принцип диспозитивності вимагає повного врахування змісту апеляційної скарги; тобто слід виходити не лише з того, в якій частині оскаржується рішення суду, а й з підстав, за яких особа, що подала скаргу, просить скасувати чи змінити рішення.

Водночас, виключенням, коли суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги є факт встановлення під час розгляду справи порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина друга статті 308 КАС).

Проте, у справі, що розглядається, суд апеляційної інстанції не встановив наявність порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Зважаючи на це, надаючи оцінку доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає таке.

Як вже зазначалося, рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 зобов`язано відповідача провести перерахунок та виплату позивачу пенсії без обмеження її максимальним розміром з 01.05.2019.

Водночас, роз`яснюючи вказане рішення, суд першої інстанції вказав, що нараховані суми пенсії підлягають виплаті без обмеження максимальним розміром не лише з 01.05.2019, а й з 01.03.2022 та 01.12.2022.

Таким чином, не заперечуючи права позивача на отримання пенсії без обмеження її максимальним розміром, що констатоване у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021, суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що у вказаному рішенні питання виплати пенсії з 01.03.2022 та з 01.12.2022 не вирішувалось.

У зв`язку із цим, суд апеляційної інстанції погоджується із доводами скаржника про те, що вказавши в оскаржуваній ухвалі про обов`язок виплати пенсії з 01.03.2022 та з 01.12.2022 суд першої інстанції вийшов за рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021, фактично змінивши його резолютивну частину.

Таким чином, оскаржувана ухвала у цій частині підлягає скасуванню.

Щодо інших доводів скаржника, то суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 дійсно встановлено, що пенсію позивачу призначено з 01.05.2019 на виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 19.11.2019 у справі №320/4173/19. Наведений факт жодним чином не спростовує правомірність оскаржуваної ухвали. Суд першої інстанції у справі, що розглядається, не приймав рішень стосовно зобов`язання виконання рішення у справі № 320/4173/19, а тому відповідні доводи є безпідставними.

У свою чергу, відповідач в апеляційній скарзі звертає увагу на те, що позивач вправі звернутися до суду у порядку статті 383 КАС якщо вважає, що рішення, дії або ж бездіяльність відповідача під час виконання судових рішень у справах № 320/4173/19 та № 320/891/21 є неправомірними.

Так, згідно частини першої статті 383 КАС особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Отже, дії відповідної відповідальної особи, які вчинені нею на виконання судового рішення можуть бути оскаржені в порядку статті 383 КАС. Відповідач в апеляційній скарзі наполягає на тому, що у спірних правовідносинах наявні обставини для застосування заходів судового контролю за виконанням рішення суду у даній справі згідно наведеної статті.

Проте, як вірно вказує сам скаржник, такі заходи застосовуються виключно за заявою позивача, яка у даному провадженні не розглядається та відомості про подання якої у суду відсутні.

Окрім того, наявність підстав для визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними у цій чи іншій справі в порядку статті 383 КАС не забороняє здійснення роз`яснення судового рішення в порядку стаття 254 КАС. Процедури судового контролю згідно статті 383 КАС та роз`яснення судового рішення згідно статті 254 КАС не є взаємовиключними та можуть бути застосовані незалежно одна від одної.

Відтак, посилання скаржника на можливість вжиття заходів судового контролю згідно статті 383 КАС не є самостійною підставою для відмови у роз`ясненні судового рішення в порядку статті 254 КАС, а тому відповідні доводи відхиляються колегією суддів.

Безпідставним також є посилання в апеляційній скарзі на те, що визначення розміру пенсії не було предметом судового розгляду. Суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що предметом спору у даній справі було неправомірне обмеження розміру пенсії позивача. Конкретний же розмір пенсії суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не визначав. Тому, ці доводи скаржника також підлягають відхиленню.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення в частині роз`ясненні судового рішення щодо дат виплати пенсії з 01.03.2022 та з 01.12.2022.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає частковому скасуванню.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області частково.

Скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 в частині роз`яснення того, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 у справі № 320/891/21 підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром з 01.03.2022, з 01.12.2022.

У скасованій частині ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 в частині роз`яснення того, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.04.2021 у справі № 320/891/21 підлягає виплаті сума нарахованої пенсії з надбавками без обмеження її максимальним розміром з 01.03.2022, з 01.12.2022.

В іншій частині ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 06.03.2023 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя Є.В. Чаку