Справа № 420/33812/23
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Дубровної В.А.,

при секретарі: Самсоновій М.А.

за участю

позивача - ОСОБА_1

представника позивача Нечепуренка В.О.

представника відповідача Левенця А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними, скасування наказів та поновлення на посаді,

встановив:

I. Зміст позовних вимог.

Адвокат Нечепуренко Віталій Олексійович, діючий в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - відповідач, ГУНП в Одеській області, за яким з урахуванням ухвали суду від 23.11.2023 року про роз`єднання позовних вимог та заяви від 11.01.2024 року про збільшення позовних вимог просить

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою, згідно з яким ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення звільнення з посади державної служби.

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 26.09.2023 № 1299 о/с, на підставі якого звільнено з державної служби державного службовця 5 рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області, 26 вересня 2023 року.

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 03.01.2024 № 10, відповідно якого внесені зміни до Наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого ранту ОСОБА_2 », згідно з яким ОСОБА_1 притягнуло до дисциплінарної відповідальності та застосовно дисциплінарне стягнення «звільнення з посади державної служби».

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області від 06.12.2023 № 1673 о/с, відповідно якого внесені зміни наказу ГУНП в Одеській області від 26 вересня 2023 року № 1299 о/с, на підставі якого звільнено з державної служби державного службовця 5 рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області.

- поновити державного службовця 5 рангу ОСОБА_1 на посаді начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області та виплатити все передбачене чинним законодавством грошове забезпечення за встановленими нормами відповідно до її посади, рангу та вислуги.

II. Позиція сторін.

На обґрунтування вказаних вимог позивач вказує, що згідно наказу ГУ НП в Одеській області від 15.01.2020 р. № 47 о/с її було призначено начальником управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку - головним бухгалтером ГУ НП в Одеській області. Під час щорічної основної оплачуваної відпустки, наданої наказом ГУНП в Одеській області від 05.07.2023 р. № 846 о/с, позивачка захворіла. Під час хвороби 08.09.2023 р. позивачці стало відомо, що відносно неї, на підставі Наказу ГУНП в Одеській області від 07.09.2023 № 2294 порушено дисциплінарне провадження. 11.09.2023 р. позивачка власноручно склала пояснення, в яких відповіла на поставлені їй запитання та вказала, що з 04.07.2023 р. перебуває на лікарняному, частину яких вже надала, а всі інші медичні висновки про її тимчасову непрацездатність знаходяться в електронній системі охорони здоров`я. Проте, в порушення частини 4 статті 74 Закону України "Про державну службу", якою встановлено, що дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю наказами ГУ НП в Одеській області від 22.09.2023 за № 2434 та за № 1299 о/с позивачку було протиправно притягнуто до дисціплінарної відповідальності шляхом звільнення з державної служби з 26 вересня 2023 року. При цьому, в Наказі від 26.09.2023 № 1299 о/с про звільнення позивачки відповідач не вказав на дату звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, а зазначив саме дату її звільнення - 26 вересня 2023 року. Щодо оскаржуваних наказів ГУ НП в Одеській області від 06.12.2023 № 1673 о/с та від 03.01.2024 № 10, за якими відповідно внесені зміни до наказів ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 та від 26 вересня 2023 року № 1299 о/с в частині зміни дати звільнення позивачки з « 26 вересня 2023 року на « 23 жовтня 2023 року», то за її позицією відповідач намагається «легалізувати» завідомо незаконні накази про звільнення позивачки з державної служби, оскільки вказані накази з уточненою датою звільнення прийняті не в перший день після закінчення лікарняного позивачки, а через 71 та 99 календарних днів відповідно. Крім того, станом на теперішній час після звільнення з держаної служби згідно наказу від 26.09.2023 № 1299 о/с, ні згідно наказу від 06.12.2023 № 1673 о/с позивачка не отримала від відповідача виплат всіх матеріальних сум, що належать їй на день звільнення. Відповідач не провів з нею повний розрахунок, не сплативши їй кошти за лікарняні та невикористані нею щорічну основну та додаткову відпустки.

18.12.2023 року відповідачем надано відзив на позов, яким заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що на підставі доповідної записки від 06.09.2023 за вх. № 55/2621 з метою перевірки інформації щодо можливого порушення державним службовцем п`ятого рангу Т. Францевою, начальником управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку - головним бухгалтером ГУНП в області, Присяги державного службовця, вчиненні дій, що шкодять авторитету державної служби, використанні повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб, Наказом ГУНП в Одеській області від 07.09.2023 № 2294 відповідно до статей 65, 68 - 71 Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 порушено дисциплінарне провадження. За поданням дисціплінарної комісії, Наказом ГУ НП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 за скоєння дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», порушення вимог частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисціплінарне стягнення «звільнення з посади державної служби». Наказом ГУ НП в Одеській області від 26.09.2023 № 1299 о/с позивача з звільнено з державної служби 26 вересня 2023 року. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка використала своє право на подання пояснень. Про яке обмеження права позивачки на надання пояснень йде мова ГУНП невідомо. В свою чергу позивач не зазначив яку саме норму чинного законодавства порушив відповідач. Відповідно до пунктів 5, 9 частини 2 статті 65 Закону України «Про Державну службу» дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб. При цьому, звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону. Тобто з зазначеного вбачається, що за кожен конкретний вид проступку Законом України «Про Державну службу» передбачається свій вид стягнення. А отже посилання позивача на непропорційність дисциплінарних стягнень не заслуговує на увагу. Крім того, частиною ч.1 ст.5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» у період дії воєнного стану допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця у період його тимчасової непрацездатності. Отже посилання позивача на порушення її прав є недоцільним так як законодавець встановив, що стягнення починає діяти наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності.

26.12.2023 року представником позивача надана відповідь на відзив, в якій серед іншого, вказує, шо на момент відкриття дисциплінарного провадження, його проведення, і на дату винесення наказу від 22.09.2023 №2434 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення - «звільнення з посади державної служби», позивачка знаходилась на лікарняному і перебувала у стані тимчасової непрацездатності, шо підтверджується відповідними медичними висновками. Крім того, 11.09.2023 позивачка склала два пояснення (на кожне службове розслідування), в яких зокрема вказала, що з 04.07.2023 р. по теперішній час перебуває на лікарняному, тобто в стані тимчасової непрацездатності, частину з яких вже надала до відділу кадрового забезпечення, а всі інші медичні висновки про її тимчасову непрацездатність знаходяться в електронній системі охорони здоров`я. її той же день - 11.09.23 вказані пояснення направлені на електронну адресу дисциплінарної комісії. Отже, дисциплінарна комісія була обізнана про перебування позивачки на лікарняному і її тимчасову непрацездатність. Також згідно листа Головного управління Пенсійною фонду України в Одеській області № 40172-36515/Ф-03/8-1500/23 від 04.12.2023 вказані медичні висновки були внесені до електронного ресурсу листків непрацездатності з помилками обробки, зокрема, за медичним висновком про тимчасову непрацездатність № 24X5- ЗХХ5-ТВХА-К5МЕ. сформовано електронний лікарняний листок непрацездатності 22.09.2023 № 8963174-1 з датою початку періоду непрацездатності 22.09.2023 і датою закінчення 20.10.2023, який перебуває у статусі «Готово до сплати», та доступний на веб порталі в особистому кабінеті застрахованої особи ОСОБА_1 та кабінеті страхувальника ГУ НП в Одеській області. Щодо покликання відповідача на ч. І ст.5 Закону України « Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», то представник позивача вказує, що всупереч положенням вказаного Закону, відповідач Наказом від 26.09.2023 N° 1299 о/с про звільнення позивачки, вказав дату її звільнення, а саме: 26 вересня 2023 року, тобто дату знаходження її на лікарняному, а не дату звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності. Отже, видаючи наказ про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді «звільнення з посади державної служби» за наказ про звільнення позивачки, відповідач діяв не в межах га не на підставі закону, у зв`язку з чим є всі підстави для визнання вказаних наказів протиправними та скасування.

04.01.2024 року відповідачем надано заперечення на відповідь на відзив, яким вказує, що в чинному законодавстві відсутня заборона щодо неможливості призначення або ж проведення відносно державного службовця дисциплінарного провадження у разі тимчасової непрацездатності останнього, отже доводи позивача щодо незаконності призначення та проведення дисціплінарного провадження під час знаходження її на лікарняному є безпідставними. В свою чергу п.4 ст.74 Закону України «Про Державну службу» вказує, що дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Враховуючи той факт, що докази на підтвердження тимчасової непрацездатності позивача з`явилися вже після притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності ГУНП в Одеській області було видано наказ №10 від 03.01.2024 року яким внесено до наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 року № 2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою» яким до позивачки застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби 23 жовтня 2023 року. В свою чергу враховуючи той факт, що звільнення реалізується наказом по особовому складу, ГУНП в Одеській області було видано наказ №1673 о/с від 06.12.2023 року яким внесено зміни стосовно дати звільнення ОСОБА_1 та звільнено останню з 23 жовтня 2023 року. Отже порушення чинного законодавства з боку ГУНП в Одеській області зазначені позивачем відсутні, що відповідає висновкам Верховного Суду у постанові від 02.08.2023 року по справі №420/13302/20.

В судовому засіданні 02.07.2024 р позивач та її представник підтримали вказані позовні вимоги в повному обсязі та просили суд їх задовольнити.

В судовому засіданні 02.07.2024 р представник відповідача підтримав вищевказані заперечення та просив відмовити у задоволенні позову.

III. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 11.12.2023 прийнято до розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 до ГУ НП в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів від 22.09.2023 № 2434 та від 26.09.2023 № 1299 о/с про звільнення з державної служби, про поновлення на посаді та виплату грошового забезпечення у зв`язку з ухвалою суду від 23.11.2023 року у справі № 420/27888/23 про роз`єднання позовних вимог. Призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовчі дії.

Протокольною ухвалою суду від 11.01.2024 року оголошено перерву у підготовчому засіданні у зв`язку з поданням позивачем заяви про збільшення позивних вимог, наступне підготовче засідання призначено на 06.02.2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 06.02.2024 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 12.03.2024 р.

Протокольною ухвалою суду від 12.03.2024 року оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку з витребуванням додаткових доказів, наступне судове засідання призначено на 21.03.2024 року.

У судові засідання, призначені на 21.03.2024 р., 16.04.2024 р., 02.05.2024 р., сторони не прибули, надавши клопотання про відкладення судових засідань, про що складено довідки.

Протокольною ухвалою суду від 14.05.2024 року оголошено перерву у судовому засіданні у зв`язку з витребуванням додаткових доказів, наступне судове засідання призначено на 02.07.2024

У судовому засіданні 02.07.2024 р проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

ОСОБА_1 займала посаду начальника управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку - головний бухгалтер ГУ НП в Одеській області з 13 січня 2020 року згідно наказу ГУ НП в Одеській області від 15.01.2020 р. № 47 о/с ( т. І а.с. 8)

06.09.2023 за вх. № 55/2621 до УП ГУНП в Одеській області надійшла доповідна записка про доцільність порушення дисциплінарного провадження, з метою перевірки інформації щодо можливого порушення державним службовцем п`ятого рангу Т. Францевою, начальником управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку - головним бухгалтером ГУНП в області, Присяги державного службовця, вчиненні дій, що шкодять авторитету державної служби, використанні повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб, що призвело до безпідставного нарахування державному службовцеві УФЗБО ГУНП в області ОСОБА_3 заробітної плати в сумі 681 330, 20 грн, яка фактично на службу не виходила, та відкриття кримінального провадження № 0000275 від 08.08.2023, унесеного до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 191 КК України.

07.09.2023 року наказом ГУНП в Одеській області № 2294 «Про порушення дисциплінарного провадження» відповідно до статей 65, 68-71 Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039, з метою перевірки інформації, викладеної в доповідній записці УП ГУНП в Одеській області від 06.09.2023 року, порушено дисциплінарне провадження. ( т. 1 а.с. 25 зв.)

11.09.2023 року позивачкою були надані письмові пояснення з підстав порушення відносно неї дисциплінарного провадження за фактом можливого порушення мною Присяги державного службовця, вчинення дій, що шкодять авторитету державної служби, використанні повноважень в особистих (приватних) інтересах або неправомірних особистих інтересах інших осіб, що призвело до безпідставного нарахування державному службовцеві УФЗБО ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 заробітної плати в сумі 681 330,20 грн., яка фактично на службу не виходила, серед іншого, зазначила, що не може надати будь-які пояснення щодо нарахування ОСОБА_4 заробітної плати у розмірі 681 330,20 грн, адже обов`язки, начальника УФЗБО ГУНП в Одеській області виконує ОСОБА_5 , оскільки більше двох місяців перебуває у стані тимчасової непрацездатності (знаходиться на лікарняному), про що неодноразово інформувала ГУНП в Одеській області. ( т. 1 а.с. 13-15.)

22.09.2023 року наказом ГУНП в Одеській області № 2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою» встановлено, що ОСОБА_6 , яка має діючі дисциплінарні стягнення, порушила вимори пунктів 1, 2, 7, 8, 9 частини 1 статі 8, частини 2 статті 9 Закону України «Про Державну службу», посадових інструкцій, що; виразилось в особистій недисциплінованості, повторному невиконанні норм чинного законодавства України, безконтрольності за діями підлеглої ОСОБА_3 , невжитті заходив щодо дотримання нею правил внутрішнього розпорядку, використанні повноважень в особистих інтересах інших осіб, що призвело до безпідставного (необґрунтованого) нарахування останній заробітної плати за 2020-2023 роки та відкриття кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою, статті 191 КК України. Як встановлено під час дисциплінарного провадження; остання в порушення вимог частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» використовувала службове становище з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, тому керуючись вимогами частини першої статті 77 Закону України «Про державну службу», на підставі подання дисциплінарної комісії від 21.09.2023 р. наказано за скоєння дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1,2,7, 8, 9 частини першої статті 8, частини другої статті 9, пунктом 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», порушення вимог частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» державного службовця п`ятого рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Одеській області, притягнути до дисциплінарної відповідальності та застосувати дисциплінарне стягнення «звільнення з посади державної служби». ( т. І а.с. 35 зв.-34)

26.09.2023 р. наказом ГУ НП в Одеській області № 1299 о/с « По особовому складу» відповідно до пункту 4 частини першої статті 83 та пункту 4 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» (вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку) звільнити державного службовця 5 рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області, 26 вересня 2023 року. Підстава - наказ ГУ НП в Одеській області № 2434 від 22.09.2023 р. ( т. І а.с. 36 зв.)

Позивачка ознайомилася з оскаржуваними наказами - 04.10.2023 року, отримавши їх засобами поштового зв`язку.

В подальшому, наказом ГУНП в Одеській області від 06.12.2023 року № 1673 о/с «По особовому складу» унесено до наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області такі зміни: у тексті наказу від 26 вересня 2023 року № 1299 о/с «По особовому складу» в частині звільнення державного службовця 5 рангу ОСОБА_1 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Одеській області, слова та цифри «з 26 вересня 2023 року» замінити словами та цифрами «з 23 жовтня 2023 року», слова та цифри « 17 календарних днів невикористаних щорічних основної та додаткової оплачуваних відпусток за період роботи з 13 січня 2023 року до дня звільнення» замінити словами та цифрами « 20 календарних днів невикористаних щорічних основної та додаткової оплачуваних відпусток за період роботи з 13 січня 2023 року до дня звільнення». Підстава: лист підполковника поліції ОСОБА_7 , начальника відділу правового забезпечення цього Головного управління від 24 листопада 2023 року №20/3097, лист про тимчасову непрацездатність КНП «Консультативно- діагностичний центр № 29» Одеської міської ради від 22 вересня 2023 року № 8963174-1. ( т. 4 а.с. 33 зв.)

Наказом ГУНП в Одеській області від 03.01.2024 року № 10 « Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434» з метою приведення наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 у відповідність до вимог частини четвертої статті 74 Закону України «Про державну службу», ураховуючи вимоги частини першої статті 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», з огляду на відсутність на час видання вказаного наказу підтвердження тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 , на підставі листа начальника ВПЗ ГУНП в області підполковника поліції ОСОБА_7 від 27.12.2023 № 20/3397, наказано внести до наказу ГУНП в області від 22.09.2023 № 2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т. Францевою» таку зміну: пункт 1 викласти в новій редакції: «За скоєння дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 7, 8, 9 частини першої статті 8, частини другої статті 9, пункту 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», частини першої статті 2-2 Закону України «Про запобігання корупції», державного службовця п`ятого рангу ОСОБА_9 , начальника управління - головного бухгалтера управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Одеській дисциплінарної відповідальності та застосувати вигляді звільнення з посади державної служби 23 жовтня 2023 року. ( т. 4 а.с. 33)

Вважаючи накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення шляхом звільнення з посади державної служби протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

V. Норми права, які застосував суд.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною першою статті 10 Закону України від 12.05.2015 № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російською Федерацією проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону № 389-VIII, з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 на території України введено воєнний стан строком на 30 діб. У подальшому воєнний стан був неодноразово продовжений, зокрема, указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 з 5 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб, від 18.04.2022 № 259/2022 з 5 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб та триває на момент розгляду цієї справи.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюється Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (далі Закон № 580-VIII), яким передбачено, зокрема,

- на працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції". ( частина 2 ст. 3 Закону № 580-VIII)

- під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану». ( частина четверта статті 8 Закону № 580-VIII, яка набула чинності 01.05.2022)

- керівник поліції : у межах повноважень надає доручення, обов`язкові для виконання поліцейськими, державними службовцями і працівниками поліції; призначає на посади та звільняє з посад у порядку, визначеному законом та іншими нормативно-правовими актами про державну службу, державних службовців апарату центрального органу управління поліції; ( пункти 9, 12 частини 1 статті 22 Закону № 580-VIII)

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу», в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі також - Закон № 889-VIII).

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби (ст. 1 Закону № 889-VIII).

Згідно з частинами першою-третьою статті 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний, зокрема, дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення).

Закон України «Про державну службу» є спеціальним законом з питань вступу, проходження та припинення державної служби.

Статтею 61 Закону № 889-VIII передбачено, що службова дисципліна забезпечується шляхом: 1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; 2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; 3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; 4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Відповідно до ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII).

Згідно ч. 2 цієї статті для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Статтею 65 Закону № 889-VIII визначено підстави для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до ч. 2 ст. 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Статтею 66 Закону № 889-VIII передбачено види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування.

Відповідно до частин 1, 3, 5 ст. 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Відповідно до ч. 7 ст. 66 Закону № 889-VIII за кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Частиною першої статті 67 Закону № 889-VIII встановлено, що дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно зі ст. 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Відповідно до ч. 10-11 ст. 69 Закону № 889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ст. 71 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (ст.73 Закону № 889-VIII).

У статті 74 Закону № 889-VIII передбачено гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення.

Так, дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Частинами 2-5 ст. 74 Закону № 889-VIII закріплено, що дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Статтею 77 Закону № 889-VIII передбачено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

В силу пункту 4 частини першої статті 83 Закону № 889-VIII державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення (статті 87, 87-1 цього Закону).

Приписами частини першої статті 87 Закону № 889-VIII визначено, що підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є, зокрема, вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки. ( частина 5 статті 87 Закону № 889-VIII).

Законом України від 15.03.2022 № 2136-IX « Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» ( далі Закон № 2136-IX) передбачено,

- цей Закон визначає особливості проходження державної служби, служби в органах місцевого самоврядування, особливості трудових відносин працівників усіх підприємств, установ, організацій в Україні незалежно від форми власності, виду діяльності і галузевої належності, представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності в Україні, а також осіб, які працюють за трудовим договором, укладеним з фізичними особами (далі - працівники), у період дії воєнного стану, введеного відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану". ( частина перша статті 1 Закону № 2136-IX)

- у період дії воєнного стану не застосовуються норми законодавства про працю, законів України "Про державну службу", "Про службу в органах місцевого самоврядування", інших законодавчих актів, що регулюють діяльність державних службовців, посадових осіб місцевого самоврядування у частині відносин, врегульованих цим Законом. ( частина третя статті 1 Закону № 2136-IX)

- у період дії воєнного стану допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця у період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування працівника у відпустці (крім відпустки у зв`язку вагітністю та пологами та відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки. ( частина перша статті 5 Закону № 2136-IX)

Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 р. № 1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження, який визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців.

Пунктом 33 Порядку № 1039 визначено, що Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Відповідно до п. 34 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають право викласти свою окрему думку, яка додається до пропозиції (подання).

Згідно з п. 35 Порядку № 1039 Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

VI. Оцінка суду.

Предметом оскарження у цій справі є накази відповідача про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби.

При цьому, в ході розгляду справи позивачем було підтверджено, що єдиним аргументом щодо протиправності оскаржуваних наказів є її звільнення зі служби у період тимчасової непрацездатності, про що був обізнаний відповідач та підтверджується медичними висновками та листом Головного управління Пенсійною фонду України в Одеській області № 40172-36515/Ф-03/8-1500/23 від 04.12.2023 р., за яким медичні висновки були внесені до електронного ресурсу листків непрацездатності, проте з помилками обробки через не надання Персоніфіковані відомості за найманих працівників від страхувальника ГУ НП в Одеській області за 2 квартал 2023 року (за 1 квартал 2023 р. відомості надані не були) з Податковою розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, які були завантажені до Реєстру застрахованих осіб - 20.09.2023 № 877248, тобто після терміну подання звітності.

Відповідач заперечуючи проти вказаних доводів позивача вказує, що докази на підтвердження тимчасової непрацездатності позивача з`явилися вже після притягнення останньої до дисциплінарної відповідальності, тому ГУНП в Одеській області було видано наказ №10 від 03.01.2024 року яким внесено до наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 року №2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т. Францевою» яким до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби 23 жовтня 2023 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, що у період з 25.07.2023 року по 20 жовтня 2023 року включно ( день тижня - п`ятниця) позивачка перебувала на лікарняному, що підтверджується медичними висновками ( інформаційна довідка з електронної системи охорони здоров`я), листками непрацездатності, як у паперовій формі, так і роздруківками з електронного ресурсу листків непрацездатності. ( т. І а.с. 15 зв. 20, т. 4 а.с. 151)

При цьому, судом встановлено, що оскаржуваний позивачем наказ ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 року № 2434 «Про порушення службової дисципліни державним службовцем п`ятого рангу Т.Францевою» було прийнято за наслідком здійснення дисциплінарного провадження у зв`язку з порушенням позивачем вимог частини першої статті 22 Закону України «Про запобігання корупції» в частині використання службового становища з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб.

Вказані обставини не є предметом спору, а тому суд не надає їм правову оцінку.

Також судом установлено, що наказами ГУНП в Одеській області від 06.12.2023 р. № 1673 о/с та від 03.01.2024 року № 10 « Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434» з метою приведення наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 у відповідність до вимог частини четвертої статті 74 Закону України «Про державну службу», ураховуючи вимоги частини першої статті 5 Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», з огляду на відсутність на час видання вказаного наказу підтвердження тимчасової непрацездатності ОСОБА_8 , внесені зміни щодо дати звільнення позивачки з « 26 вересня 2023 року» на « 23 жовтня 2023 року».

Як вбачається з листка непрацездатності № 896374-1, виданого КНП « Консультативно-діагностичним центром № 29» Одеської міської ради, період тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 з 22.09.2023 по 20.10.2023 року включно.

Тобто, прийняття вказаного наказу обумовлено перебуванням ОСОБА_8 на лікарняному, у т.ч. по 20.10.2023 року, що є п`ятницею, а з урахуванням того, що 21.10.2023-22.10.2023 р. є вихідними днями, першим робочим днем за календарем є 23 жовтня 2023 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

За цих обставин суд погоджується з тим що внесення наказом ГУНП в Одеській області від 03.01.2024 року № 10 змін до наказу ГУНП в Одеській області від 22.09.2023 № 2434 в частині дати звільнення позивача на перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності є обґрунтованим та відповідає вимогам Закону України «Про державну службу».

З огляду на вказане суд зазначає, що у постанові від 15.09.2020 у справі № 205/4196/18 Велика Палата Верховного Суду за схожих обставин справи, де предметом оцінки було звільнення позивача у період його тимчасової непрацездатності, зробила висновок, що у разі порушення гарантій, визначених частиною третьою статті 40 КЗпП України, негативні наслідки слід усувати шляхом зміни дати звільнення позивача, визначивши датою припинення трудових відносин перший день після закінчення періоду тимчасової непрацездатності (відпустки).

У постанові Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 823/1455/17 викладено висновок щодо застосування статті 18 Дисциплінарного статуту у тотожних правовідносинах, відповідно до якого наявність самого лише факту винесення відповідачем оскаржуваного наказу [про реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби] у період тимчасової непрацездатності позивача не є достатньою підставою для поновлення його на роботі, а тому суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що у даному випадку належним способом захисту порушеного права позивача на працю є зміна дати звільнення зі служби в поліції відповідно до приписів частини другої статті 18 Дисциплінарного статуту із зазначенням дати звільнення зі служби - наступного робочого дня, після закінчення періоду тимчасової непрацездатності.

Крім того, суд приймає до уваги, що статтею 5 Закону України від 15.03.2022 № 2136-IX « Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану» передбачено, у період дії воєнного стану допускається звільнення працівника з ініціативи роботодавця у період його тимчасової непрацездатності, а також у період перебування працівника у відпустці (крім відпустки у зв`язку вагітністю та пологами та відпустки для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку) із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Отже, враховуючи вимоги наведених норм, перебування державного службовця на лікарняному не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення, разом з тим реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції здійснюється виключно після закінчення лікарняного та виходу особи на службу.

Суд зазначає, що оскільки наказами ГУНП в Одеській області від 06.12.2023 р. № 1673 о/с та від 03.01.2024 року № 10 було змінено дату звільнення позивача на 23 жовтня 2023 року, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності позивача (20 жовтня 2023 року), то права останньої не були порушені, а тому аргументи в цій частині суд вважає необґрунтованими.

До аналогічного висновку в подібних спірних правовідносинах дійшов висновку Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 520/10657/19, від 29 лютого 2024 року по справі № 260/5566/22.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що приймаючи рішення щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідач діяв обґрунтовано.

Щодо доводів позивача про обізнаність відповідача про її перебування на лікарняному на момент ї звільнення, суд вказує про наступне.

Як встановлено судом та не заперечується позивачем, що наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області .04.2023 № 1000 затверджено Правила внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління Національної поліції в Одеській області, якими визначаються загальні положення щодо організації внутрішнього службового (трудового) розпорядку Головного управління і Національної поліції в Одеській області (далі - Головне управління), режим роботи, умови перебування поліцейських, державних службовців та цивільних працівників вільного найму-ділі працівників поліції в органі (підрозділі) поліції, засади регулювання службових (трудових) відносин та забезпечення і раціонального використання їх робочого часу, а також інші положення. ( пункт 1.1. цих Правил).

Також пунктами 4.1. та 4.3. цих Правил передбачено, що у разі відсутності на роботі працівник поліції невідкладно (але не пізніше однієї години) повідомляє свого безпосереднього керівника у письмовій формі (рапортом), засобами електронного чи телефонного зв`язку або іншим доступним способом про причини відсутності на роботі, зокрема про медичний заклад, де проходить лікування, приблизний термін лікування. Відразу після виходу на роботу, працівник поліції має надати до підрозділу кадрового забезпечення письмові докази законних підстав відсутності на робочому місці (листок непрацездатності або інші належні докази), які надалі зберігаються в підрозділі кадрового забезпечення.

Натомість, позивачка не заперечила, що не надавала до підрозділу кадрового забезпечення відповідача листка непрацездатності № 896374-1, виданого КНП « Консультативно-діагностичним центром № 29» Одеської міської ради, щодо періоду тимчасової непрацездатності з 22.09.2023 по 20.10.2023 року, мотивуючи це формуванням виключно електронного лікарняного листка непрацездатності.

Разом з тим, позивачка покликаючись на лист ГУ ПФУ в Одеській області № 40172-36515/Ф-03/8-1500/23 від 04.12.2023 р., стверджувала, що на момент її звільнення відповідач був обізнаний щодо існування медичного висновку про тимчасову непрацездатність № 24X5- ЗХХ5-ТВХА-К5МЕ, на підставі якого був сформований електронний лікарняний листок непрацездатності 22.09.2023 № 8963174-1 з датою початку періоду непрацездатності 22.09.2023 і датою закінчення 20.10.2023, та був доступний на веб-порталі в особистому кабінеті застрахованої особи ОСОБА_1 та кабінеті страхувальника ГУ НП в Одеській області.

Суд не погоджується з вказаними доводами позивача та враховує наступне.

Правові, фінансові та організаційні засади загальнообов`язкового державного соціального страхування, гарантії працюючим громадянам щодо їх соціального захисту, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, вагітністю. та пологами, у разі нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, охорони їхнього життя та здоров`я визначає Закон України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 23.09.1999 № 1105-XIV (далі Закон №1105-XIV).

Так, згідно пункту 2 статті 1 Закону 1105-XIV, електронний реєстр листків непрацездатності (далі Реєстр) - система накопичення, зберігання та використання інформації про видані, продовжені та обліковані листки непрацездатності, що створюються як складова частина реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхувати».

Згідно пункту 15 статті 1 Закону № 1105-XIV медичний висновок про тимчасову непрацездатність (далі МВТН) - електронний документ, шо формується "на підставі медичних записів в електронній системі охорони здоров`я та містить висновок лікаря за результатами медичної експертизи з тимчасової втрати працездатності, що засвідчує тимчасову непрацездатність та с підставою для створення листка непрацездатності.

Згідно пункту 16 статті 1 Закону № 1105-XIV листок непрацездатності - сформований програмними засобами Реєстру на підстав» МВТН і зареєстрований за єдиним реєстраційним номером листка непрацездатності у Реєстрі електронний документ, шо є підставою для звільнення від роботи, оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послу»; відповідно по законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно розділу П Порядку видачі (формування) листків непрацездатності в Електронному реєстрі листків непрацездатності, затверджений наказом Міністерства охорони здоров`я України 17 червня 2021 року №1234, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 07 липня 2021 року за №890/36512, листок непрацездатності формується в Електронному реєстрі листків непрацездатності па підставі медичного висновку про тимчасову непрацездатність (медичних висновків) у разі ідентифікації пацієнта як застрахованої особи в реєстрі застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Сформований листок непрацездатності надсилається страхувальникам, з якими застрахована особа перебуває у трудових відносинах (за основним місцем роботи та за сумісництвом) через кабінет страхувальника на веб-порталі електронних послуг Пенсійного фонду України.

З огляду на викладене, лише листок непрацездатності, сформований програмними засобами Реєстру на підстав» МВТН і зареєстрований за єдиним реєстраційним номером листка непрацездатності у Реєстрі електронний документ є підставою для звільнення від роботи, оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності, а не медичні висновки, про які наголошувала позивачка, як доказ обізнаності відповідача.

Крім того, з вищевказаного листа ГУ ПФУ в Одеській області № 40172-36515/Ф-03/8-1500/23 від 04.12.2023 р., на який покликається позивач, вбачається, що позивачці було відмовлено у здійснення перевірки правильності нарахування допомоги по тимчасовій непрацездатності ГУ НП в Одеській області саме через відсутність у Реєстрі сформованих електронних листків непрацездатності.

Також, у вказаному листі ГУ ПФУ в Одеській області зазначає, що згідно підпункту четвертого пункту 8 Наказу Міністерства охорони здоров`я України Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки від 01 червня 2021 року №1066, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 червня 2021 за №728/36350, при виникненні технічних проблем (помилок) щодо передачі даних між Електронним реєстром листків непрацездатності та Реєстром медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, які призводять до неможливості формування електронного листка непрацездатності в електронному реєстрі більше, ніж протягом семи днів з дати створення медичного висновку про тимчасову непрацездатність до усунення таких проблем (помилок) рекомендовано до видачі паперовий листок непрацездатності. Рішення про видачу паперового листка непрацездатності приймає лікарсько - консультативна "комісія закладу охорони здоров`я, а за її відсутності / керівник закладу. ( т. 4 а.с. 12-14).

Вказане спростовує доводи позивачки щодо неможливості виконання нею вищевказаних норм Порядку № 1000 в частині надання відповідачу паперового листка непрацездатності за період з з 22.09.2023 по 20.10.2023 року.

При цьому, суд приймає до уваги наявні в матеріалах справи докази щодо отримання відповідачем листка непрацездатності позивачки за період з 22.09.2023 по 20.10.2023 року після її звільнення, а також довідку про нарахування та виплату ОСОБА_1 за перші 5-ть днів лікарняних, за якою лікарняний листок непрацездатності 22.09.2023 № 8963174-1 з датою початку періоду непрацездатності 22.09.2023 і датою закінчення 20.10.2023, був оплачений 31.01. 2024 року в сумі 10283,95 грн. ( т. 4 а.с. 93, а.с. 102-104).

Вказане також спростовує довід позивач про сплату відповідачем п`яти днів лікарняних за вказаним лікарняним листком непрацездатності у вересні 2023 рок у складі суми 77 452,56 грн. (т.4 а.с. 72)

Також суд зауважує, що позивач ніяким чином не спростувала надання відповідачу у лютому 2024 року у паперовій формі лікарняні листки непрацездатності за інші періоди, про що свідчить доповідні записки т.в.о. начальника УФЗБО ГУ НП в Одеській області від 29.02.2024 р. та головного спеціаліста ВБОЗ УФЗБО ГУНП в Одеській області. ( т. 4 а.с. 106-123)

У контексті оцінки інших доводів сторін звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

VII. Висновок суду.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. ( ч. 2 ст. 77 КАС України).

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Надавши оцінку усім доказам в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

VIII. Розподіл судових витрат.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, тому розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, -

вирішив:

У задоволені позову ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (65014, м. Одеса, вул. Єврейська, 12, ) про визнання протиправними, скасування наказів про звільнення з державної служби, поновлення на посаді та виплату грошового забезпечення - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено та підписано 12 липня 2024 року.

Суддя В.А. Дубровна

.