Справа № 500/4033/24
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні

Справа № 500/4033/24

12 липня 2024 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі судді Чепенюк О.В., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін в адміністративній справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 через представника - адвоката Гірник Оксану Олегівну звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 20.06.2024 №5, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів на суму 58348,00 грн.

Ухвалою суду від 03.07.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цій справі, постановлено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

11.07.2024 разом з відзивом на позов до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом. Таким чином, розгляд вказаного клопотання за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Вирішуючи клопотання представника відповідача, суд враховує таке.

Згідно із частиною другою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Пунктом 10 частини шостої статті 12 КАС України передбачено, що справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. При цьому клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України.

За приписами частини сьомої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Представник відповідача на обґрунтування клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи вказує на складність справи та вважає, що «повною мірою реалізувати завдання суду та досягти всебічного, об`єктивного, повного з`ясування усіх обставин справи та недопустити безпідставні втрати у сфері поповнення доходної частини державного бюджету можливо лише при розгляді справи у судовому засіданні».

Разом з тим, представник відповідача не наводить обґрунтування такого клопотання з урахуванням обставин цієї конкретної справи: у чому полягає складність справи для представника контролюючого органу, її значення для сторін, обсяг та характер доказів тощо, які зумовлюють необхідність проведення судового засідання та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Суд зазначає, що переданий позивачем на розгляд суду спір не належить до числа тих, що не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За загальним правилом, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, доводи особи, яка заявляє заяву, є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості.

Варто зауважити, що забезпечуючи принцип змагальності сторін, законодавцем встановлено правило, за яким свої доводи, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору сторони викладають у заявах по суті справи. Згідно з частиною другою статті 159 КАС України заявами по суті справи для позивача є позовна заява, відповідь на відзив, а для відповідача відзив на позовну заяву (відзив), заперечення. У свою чергу, частиною другою статті 72 КАС України усні пояснення учасників справи не віднесено до засобів доказування.

Засоби доказування визначені у частині другій статті 72 КАС України, відповідно до якої обставини, що входять у предмет доказування, встановлюються на підставі: 1) письмових, речових і електронних доказів; 2) висновків експертів; 3) показань свідків.

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі предметом доказування є обставини щодо правомірності визначення митної вартості товару, імпортованого позивачем.

З метою з`ясування обставин справи, що підлягають доказуванню, суд ухвалою про відкриття провадження в адміністративній справі від 03.07.2024 витребував необхідні для розгляду справи матеріали, які будуть досліджені судом незалежно від того, чи розгляд справи буде здійснено у письмовому провадженні чи у судовому засіданні. Важливим у цьому випадку є належне виконання учасниками справи обов`язку надати докази на підтвердження обставин справи.

Відтак, наведені у заяві представника відповідача аргументи не вказують на існування підстав для продовження розгляду цієї справи у порядку спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання представника відповідача належить відмовити.

Керуючись статтями 12, 166, 243, 248, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Тернопільській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Чепенюк О.В.