Справа № 580/1885/24
Суддя: Олексій РІДЗЕЛЬ
Дата ухвалення: 2024-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 липня 2024 року справа № 580/1885/24 м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24 за позовом ОСОБА_1 до Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

08.02.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго України (далі відповідач), в якому позивач просить:

визнати протиправними дії Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго щодо нерозгляду по суті інформаційного запиту ОСОБА_1 від 19.02.2024, що міститься у листі від 21.02.2024;

визнати протиправними дії Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго щодо надання неточної, неповної та недостовірної інформації на запит ОСОБА_1 від 19.02.2024, що міститься у листі від 21.02.2024;

зобов`язати Уманське комунальне підприємство Уманьтеплокомуненерго розглянути по суті інформаційний запит ОСОБА_1 від 19.02.2024;

зобов`язати Уманське комунальне підприємство Уманьтеплокомуненерго надати точну, повну та достовірну інформацію на інформаційний запит ОСОБА_1 від 19.02.2024;

стягнути з Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 5000 (п`ять тисяч гривень).

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24, яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.07.2024, відмовлено повністю у задоволенні позову ОСОБА_1 .

08.07.2024 (вх. №32893/24) суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24 за нововиявленими обставинами та скасувати його.

Заява мотивована тим, що 05.07.2024 під час проведення виконавчих дій щодо примусового виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 01.02.2023 у справі №580/6465/24 було надано відповідь від 04.07.2024 Уманського комунального підприємства Уманьтеплокомуненерго, з якої вбачається, що відповідач у справі №580/1885/24 не був розпорядником запитуваної ОСОБА_2 інформації.

Перевіривши вказану заяву, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.1 ст.361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно з ч.2 ст.361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Крім того, згідно з ч.4 ст.361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

До того ж судове рішення не може переглядатись у зв`язку з нововиявленими обставинами, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 КАС, відсутні, а також якщо обставини, визначені цією нормою, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Суд також враховує, що питання застосування частини другої статті 361 КАС України було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом, в тому числі і Великою Палатою Верховного Суду.

У постанові від 07 травня 2020 року у справі №826/7677/17 Верховний Суд зазначав, що необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 частини другої статті 361 КАС України, є те, що істотні для рішення суду фактичні обставини, які входять до предмета доказування у справі, на час її розгляду існували, але не були і не могли бути відомі ані суду, ані заявникові.

Верховний Суд в ухвалі від 03 березня 2020 року у справі №802/2196/17-а сформулював висновок про те, що нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення.

Тобто за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (внаслідок урахування цих обставин суд міг би прийняти інше рішення, ніж те, що було прийняте).

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справи. Не вважаються нововиявленими нові обставини, виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, які встановлюються на підставі доказів, що не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Водночас необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами.

Такі висновки викладені в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2023 року справа № 9901/57/19 про відмову у відкритті провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Суд зазначає, що заяву про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24 обґрунтовано тим, що після прийняття рішення позивачу стали відомі істотні для справи обставини, що не були та не могли бути відомі на час розгляду справи.

Як на підставу звернення із заявою про перегляд вказаного рішення суду за нововиявленими обставинами в цій справі надає копію листа Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» від 04.07.2024 №801, з якої вбачається, що в інформаційному запиті відділ ЖКГ Уманської міської ради просить надати копії документів, на підставі яких відбувалось від`єднання від централізованого опалення квартир.

Водночас, Уманське комунальне підприємство «Уманьтеплокомуненерго» вказує на відсутність буд-якої інформації, не передбаченої законодавством та неможливість створення/збирання/зберігання будь-яких, не передбачених у наказі Міністерства будівництва, архітектури та ЖКГ України від 22.11.2005 №4 документів, а не знищення документів, про яке заявляє відділ ЖКГ Уманської міської ради.

З огляду на вказані вище висновки Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2023 року у справі №9901/57/19 оцінювати наведені докази, виявлені після ухвалення судом рішення від 19.11.2021, суд під час провадження за нововиявленими обставинами, не уповноважений.

Вищезазначене у сукупності дає підстави дійти висновку, що наведені заявником обставини не відповідають вищезазначеним ознакам та критеріям, а тому не можуть вважатися нововиявленою обставиною у розумінні пункту 1 частини другої статті 361 КАС України і не можуть бути підставою для перегляду судового рішення.

Крім того, відповідно до статей 1 та 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції та протоколів до неї, а також практику ЄСПЛ та Європейської комісії з прав людини.

Зокрема, як убачається з рішення ЄСПЛ від 18 листопада 2004 року у справі «Праведна проти росії» (Pravednaya v. Russia, заява № 69529/01) та рішення від 6 грудня 2005 року у справі «Попов проти Молдови» № 2 (Popov v. Moldova № 2, заява № 19960/04), процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

У пункті 33 рішення від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України» (заява № 24465/04) ЄСПЛ зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania, заява № 28342/95), у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04).

Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно із цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі. Повноваження судів вищого рівня з перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок і недоліків, а не задля нового розгляду справи. Таку контрольну функцію не слід розглядати як замасковане оскарження, і сама лише ймовірність існування двох думок стосовно предмета спору не може бути підставою для нового розгляду справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини (рішення у справі «Желтяков проти України», заява № 4994/04).

З цього приводу суд зазначає, що заявник наполягає на тому, що наведена нею обставина (лист Уманського комунального підприємства «Уманьтеплокомуненерго» від 04.07.2024 №801) відповідає ознакам нововиявленої, є істотною, тобто її врахування судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, що було прийняте.

Разом з тим, у заяві позивач вказує, що відповідач у справі №580/1885/24 не був розпорядником запитуваної О. Коркіяйнен інформації.

Отже, вказана обставина не свідчить про наявність у відповідача запитуваної позивачем інформації та, як наслідок, інший результат вирішення спору.

Суд зазначає, що норми ст.ст.361-369 КАС України не передбачають правових наслідків звернення до суду із заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами за відсутності належних підстав для такого перегляду.

Відповідно до ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Тому суд вирішив застосувати за аналогією п.1 ч.1 ст.170 КАС України, відповідно до якого суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, у відкритті провадження за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24 за нововиявленими обставинами слід відмовити.

Подібні наслідки щодо відмови у відкритті провадження у справі про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами на стадії вирішення питання про відкриття провадження висловлені Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 4 липня2023 у справі №800/283/17, Верховним Судом в ухвалах від 2 червня 2023 року у справі №640/24975/21, від 06 лютого 2023 року у справі №640/17351/19, від 19 січня 2022 року у справі №400/3035/19, від 10 серпня 2021 року у справі №826/23651/15, від 20 вересня 2022 року у справі №120/1486/20-а, від 07 липня 2021 року у справі №210/5129/17.

Керуючись ст.ст.6, 14, 262, 295, 361-369 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у викритті провадження за заявою ОСОБА_1 від 07.07.2024 (вх. від 08.07.2024 №32893/24) про перегляд рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 у справі №580/1885/24 за нововиявленими обставинами.

2. Копію ухвали направити учасникам справи та заявнику.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Суддя Олексій РІДЗЕЛЬ