Справа № 420/17645/24
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2024-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 липня 2024 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши заяви представника Головного управління ДПС в Одеській області від 04.07.2024 р. за вхід.№ЕС/27525/24 та представника ДПС України від 05.07.2024 р. за вхід.№ЕС/27594/24 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОРІОН ТОБАККО» до Головного управління ДПС в Одеській області, Державної податкової служби України в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ на проведення фактичної перевірки від 30.05.2024 №5412-п;

визнати протиправними дії посадових осіб ТУ ДПС в Одеській області Дахіна І.А., ОСОБА_1 та посадової особи ДПС України ОСОБА_2 щодо проведення фактичної перевірки ТОВ «ОРІОН ТОБАККО», результати якої оформлені Актом «Про результати фактичної перевірки з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства з питань виробництва, зберігання та обігу тютюнових виробів а також тютюнової сировини, контроль за виконанням якого покладений на органи ДПС» №23766/15-32-09-01-03/43959001 від 05.06.2024.

визнати протиправним та скасувати Акт «Про результати фактичної перевірки з питань дотримання вимог податкового та іншого законодавства з питань виробництва, зберігання та обігу тютюнових виробів а також тютюнової сировини, контроль за виконанням якого покладений на органи ДПС» № 23766/15-32-09-01-03/43959001 від 05.06.2024.

Ухвалою суду від 18.06.2024 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Документ в електронному вигляді «Ухвала про відкриття спрощеного позовного провадження» від 18.06.2024 року по справі №420/17645/24 надіслано одержувачу Головне управління ДПС в Одеській області в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 18.06.24 р. о 16:52.

Документ в електронному вигляді «Ухвала про відкриття спрощеного позовного провадження» від 18.06.2024 року по справі №420/17645/24 надіслано одержувачу Державна податкова служба України в його електронний кабінет.

Документ доставлено до електронного кабінету: 18.06.24 р. о 16:52.

Ухвалою від 18.06.2024 встановлено учасникам справи п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання заяв з процесуальних питань (ст. ст. 166-167 КАС України). П`ятнадцятиденний строк на подання заяв 03.07.2024 р.

04.07.2024 та 05.07.2024 року разом з відзивами на позовну заяву представниками ГУ ДПС в Одеській області та ДПС України надано заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, які обґрунтовані тим, що наведені позивачем твердження потребують детального аналізу та висвітлення, для прийняття законного та обгрунтованого судового рішення.

Характер спірних правовідносин вимагає дослідження ряду питань як зі сторони позивача, так і контролюючого органу, котрі можуть бути поставлені (дослідженні/спростовані) лише при безпосередній участі у судовому засіданні. Це у свою чергу упередить як формування негативної практики застосування норм законодавства, так і негативної оцінки діям ДПС у реалізації державної податкової політики.

Також ДПС України посилається на звернення Президента України Володимира Зеленського від 09.06.2022 року в якому наголошено на неможливості існування тіньової частини економічного життя.

Крім того, ГУ ДПС в Одеській області у своїй заяві зазначає, що на підставі акту фактичної перевірки може бути прийнято податкове повідомлення-рішення про сплату податкових зобов`язань більш ніж 120000000,00 грн.

Водночас, станом на час відкриття провадження у справі та на 04.07.2024 рішення податковим органом не прийнято.

09.07.2024 за вхід.№ЕС/28000/24 надійшло клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, в якому зазначено, що заяви відповідачів про розгляд справи в загальному провадженні, є процесуальними заявами, які подані з пропуском строку, встановленого ухвалою від 18.06.2024 про відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані заяви, суд дійшов висновку про відсутність підстав для їх задоволення виходячи з наступного.

Згідно з п. 20 частини першої ст. 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною другою ст. 12 КАС України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно ч.2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною четвертою ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Справа, яка розглядається, до таких спорів не відноситься.

Згідно ч.1 ст.260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Щодо критерію «малозначності», суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, висловлену в ухвалі щодо неприйнятності у справі «Азюковська проти України» (Azyukovska v. Ukraine) від 09 жовтня 2018 року (заява № 26293/18), в якій заявником оскаржувалась відмова суду касаційної інстанції у відкритті касаційного провадження у зв`язку з віднесенням справи до категорії справ незначної складності. Так, Суд вказав, що застосування критерію малозначності справи у цій справі було передбачуваним, справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію, заявниця не продемонструвала наявності інших виключних обставин, які за положеннями кодексу могли вимагати касаційного розгляду справи.

ЄСПЛ у вказаному рішенні зазначив, що в контексті аналізу застосування критерію ratione valoris щодо доступу до вищих судових інстанцій він також брав до уваги наявність або відсутність питання щодо справедливості провадження, яке здійснювалось судами нижчих інстанцій.

З огляду на викладене, суд вважає, що для представників відповідачів застосування критерію малозначності справи у цій справі є передбачуваним.

В судовому рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Олссон проти Швеції» від 24.03.1988 року (скарга №10465/83) зазначено, що серед вимог, які суд визнав як такі, що випливають з фрази «передбачено законом», є наступні:

будь-яка норма не може вважатися «законом», якщо вона не сформульована з достатньою точністю так, щоб громадянин самостійно або, якщо знадобиться, з професійною допомогою міг передбачити з часткою ймовірності, яка може вважатись розумною в даних обставинах, наслідки, які може спричинити за собою конкретну дію;

фраза «передбачено законом» не просто відсилає до внутрішнього права, але має на увазі і якість закону, вимагаючи, щоб останній відповідав принципу верховенства права. У внутрішньому праві повинні існувати певні заходи захисту проти свавільного втручання публічної влади у здійснення прав.

З огляду на критерії, напрацьовані ЄСПЛ, суд вважає, що правові норми ст. 12, 257-262 КАС України сформульовані з достатньою точністю, що свідчить про можливість для відповідачів передбачити, що справа буде розглянута в порядку спрощеного позовного провадження.

Щодо тверджень відповідачів про те, що справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а також про те, що справа становить значний суспільний інтерес або для нього має виняткове значення, то суд звертає увагу на те, що об`єктивних доказів на підтвердження зазначеного, а також ґрунтовних доводів, у чому саме полягає значний суспільний інтерес, винятковість даної справи для нього та у чому саме полягає розгляд даної справи для формування єдиної правозастосовчої практики, скаржником не наведено (Ухвала Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 09 липня 2024 року у справі №280/219/24 (щодо реєстрації податкових накладних), від 09 липня 2024 року справа №420/6902/23 (щодо штрафних (фінансових) санкцій за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів і пального), від 09 липня 2024 року справа №120/16657/23 (щодо визнання протиправним та скасування розпорядження №885-р від 31 жовтня 2023 року про скасування ліцензій), від 12 червня 2024 року справа №160/26626/23 (щодо визнання протиправним та скасування наказу №4489-п від 5 жовтня 2023 року про проведення фактичної перевірки), від 24 квітня 2024 року справа №420/7977/23 (щодо визнання протиправним та скасування наказу від 09.02.2023 року №759-п про проведення фактичної перевірки) та інші).

Призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх громадян перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Такий визначений законодавцем підхід до роботи Верховного Суду (формування в окремих справах конкретних правових висновків, що є обов`язковим для всіх судів та суб`єктів владних повноважень) є особливо актуальним у світлі положень частини п`ятої статті 125 Конституції України, згідно з якою адміністративні суди діють з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин.

Як свідчить остання позиція Верховного Суду, висловлена у вказаних ухвалах, справи щодо визнання протиправним та скасування наказу про проведення фактичної перевірки розглядаються в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, в ч.3 ст. 257 КАС України міститься ряд критеріїв, які необхідно з`ясувати та довести належними поясненнями та доказами, для вирішення питання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В свою чергу, представниками відповідачів при зверненні із заявою про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не здійснено його правове обґрунтування, не зазначені обставини, які за положеннями Кодексу могли вимагати розгляду справи саме в порядку загального позовного провадження, з урахуванням висновків Верховного Суду.

Щодо доводів представників відповідачів, що справа має розглядатися за правилами загального позовного провадження, оскільки спрощена форма позовного провадження позбавляє відповідача, як учасника справи, реалізувати всі свої права та вичерпати всі можливості доведення своєї позиції, суд не приймає з огляду на таке.

Відповідно до ст. 261 КАСУ, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При цьому, приписами ст. 262 КАСУ визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Викладені приписи процесуального законодавства свідчать про те, що розгляд справи в спрощеному позовному провадженні не обмежує учасників справи у наданні доказів, відзиву, відповіді на відзив та заперечень, а тому у відповідача наявні всі процесуальні можливості щодо доведення своєї позиції.

Приписам ч. 5 ст. 44 КАСУ встановлено, що учасники справи, зокрема, зобов`язані:

сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні в справі "Каракуця проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

«Велика Палата Верховного Суду надає учасникам процесу у справі №522/7636/14-ц належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на обставини справи, підстави для задоволення вказаного клопотання відсутні».

Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 14.05.2019 року по справі №522/7636/14-ц.

Щодо твердження представника ГУ ДПС в Одеській області про можливість прийняття податкового повідомлення-рішення на значну суму, суд констатує, що станом на час розгляду заяви таке рішення не прийнято, а у разі його прийняття може бути оскаржено в іншому провадженні.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до Закону України «Про Бюро економічної безпеки України», серед основних завдань Бюро економічної безпеки України - виявлення, припинення, розслідування кримінальних правопорушень, що посягають на функціонування економіки держави та правопорушень, пов`язаних з отриманням та використанням міжнародної технічної допомоги.

Реалізацію правоохоронної функції здійснюють підрозділи детективів, які створені та функціонують у структурі центрального апарату та територіальних управлінь БЕБ.

Детективи Бюро економічної безпеки України уповноважені в межах компетенції, визначеної Законом України "Про оперативно-розшукову діяльність" та Кримінальним процесуальним кодексом України, проводити оперативно-розшукову діяльність і досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до підслідності Бюро економічної безпеки України, що і здійснюється Бюро при проведенні досудового розслідування у кримінальних провадженнях щодо ТОВ «ОРІОН ТОБАККО» в порядку, визначеному законом.

Водночас, до основних завдань ДПС України, відповідно до Постанови КМУ від 06.03.2019 року №227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України», належить, зокрема, реалізація державної податкової політики, здійснення в межах повноважень, передбачених законом, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, державної політики у сфері контролю за виробництвом та обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері контролю за своєчасністю здійснення розрахунків в іноземній валюті в установлений законом строк, дотриманням порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), проведення розрахункових операцій, а також за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону.

З урахуванням зазначеного, клопотання представників відповідачів про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 2-9, п.20 ст. 4, 5, ч.6 ст. 12, 248, 256, 260-262, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяв представника Головного управління ДПС в Одеській області від 04.07.2024 р. за вхід.№ЕС/27525/24 та представника ДПС України від 05.07.2024 р. за вхід.№ЕС/27594/24 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити повністю.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Нінель ПОТОЦЬКА