Справа № 520/4539/24
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Котеньов О.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 р. Справа № 520/4539/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Чалого І.С.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2024, м. Харків, по справі № 520/4539/24 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 22 о/с від 19.01.2024 року про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 у вигляді звільнення; визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 34 від 15.01.2024 року про застосування дисциплінарного стягнення до полковника поліції заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУНП в Харківській області; стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу та додаткової винагороди за період з 19.01.2024 року по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.03.2024 адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 залишено без руху з підстав відсутності заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

01.04.2024 позивачем подано заяву про поновлення процесуального строку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 з урахуванням ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 30.05.2024, у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовлено, адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржувану ухвалу та прийняти нову постанову, якою визнати причини пропуску ОСОБА_1 строку на звернення до суду поважними та поновити строк звернення до суду, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі позивач посилається на те, що Харківським окружним судом невірно застосовано принцип lex specialis при вирішенні спору, тому як в даному випадку має місце колізія між нормами КАС України, Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII та Конституції України. Вказує, що він прийнятий на службу в органи Національної поліції 07.11.2015 і на той час діяли норми Закону України «Про Національну поліцію України» в редакції 02.07.2015, Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» №2337-VIII від 15 березня 2018 року ще не діяв, вважає, що у разі звернення до суду з адміністративним позовом про оскарження дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з публічної служби повинні діяти положення ч. 5 ст.122 КАС України щодо встановлення місячного строку для оскарження факту незаконного звільнення, тому як дані умови проходження служби (порядок прийняття на роботу, порядок проходження служби, порядок звільнення зі служби та порядок оскарження незаконного звільнення тощо) були доведені йому при прийнятті на роботу.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому проти її задоволення заперечував та просив відмовити. Зазначив, що ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду прийнята у відповідності до норм матеріального та процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що предметом спору в межах спірних правовідносин є визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області №22 о/с від 19.01.2024, №34 від 15.02.2024 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, поновлення на посаді та стягнення суми середнього заробітку.

Позовну заяву подано до суду першої інстанції засобами поштового зв`язку 19.02.2024.

Після відкриття провадження у справі, відповідачем до суду першої інстанції було подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якої заявник послався на те, що ч. 4 ст. 31 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення. З матеріалів, наданих УКЗ ГУ НП в Харківській області вбачається, що з наказом від 15.01.2024 №34 "Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейських ГУ НП в Харківській області та від 19.01.2024 №22 о/с позивача було ознайомлено 15.01.2024 та 22.01.2024 відповідно, що підтверджено власними підписами. Отже, строк на оскарження вказаного наказу починається з 23.01.2024, а кінцевим терміном для звернення з позовною заявою є 06.02.2024, в той час як позивач звернувся до суду 19.02.2024, тобто з пропуском встановленого строку.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції підтримав доводи відповідача про пропуск позивачем строку звернення до суду.

Надаючи оцінку доводам сторін щодо дотримання (не дотримання) строку звернення до суду та висновкам суду першої інстанції з цього питання, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У цій справі спірні правовідносини виникли у зв`язку із звільненням позивача із публічної служби.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що згідно п. 1 наказу ГУ НП в Харківській області №34 від 15.01.24 "Про застосування дисциплінарного стягнення відносно поліцейських ГУ НП в Харківській області", за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 3 ч. 2 ст. 16 Закону України "Про дорожній рух", вимог п. 1,6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, порушенні вимог п. 2.5 ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, Присяги поліцейського застосовано до заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_1 (№0083453) дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

19.11.2024 наказом №22 о/с по особовому складу згідно з Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 за п. 6 ч. 1 ст. 77 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнено полковника поліції ОСОБА_1 / 0083453/, заступника начальника відділу поліції з превентивної діяльності Лозівського районного відділу поліції ГУ НП в Харківській області, з 19.01.2024.

Зі спірними наказами позивач ознайомлений 15.01.2024 /а.а. 241/ та 22.01.2024 /а.с. 238/, про що свідчать власний підпис позивача.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У силу частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас, частиною 4 статті 31 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів зазначає, що у випадку наявності колізії між загальним та спеціальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону, яким є саме Дисциплінарний статут НП України.

При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм, необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для цієї справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною.

У разі якщо норми нормативних актів рівної юридичної сили містять різні моделі правового регулювання, перевагу при застосуванні слід надавати тій нормі, яка регулює вужче коло суспільних відносин, тобто є спеціальною.

Саме такий підхід застосував Верховний Суд у постанові від 29 січня 2019 року у справі №807/257/14. Крім того, про перевагу норм lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п. 69 рішення у справі "Ніколова проти Болгарії" № 7888/03 тощо).

У свою чергу, під темпоральними (часовими) колізіями слід розуміти такі колізії, що виникають внаслідок видання в різний час з того ж самого питання принаймні двох норм права.

Правила конкуренції, крім вищезазначеного, можуть випливати з часової послідовності прийняття норм. За загальним правилом, нова норма припиняє дію старої норми, якщо вони суперечать одна одній (lex posterior derogat legi priori). У співвідношенні між звичайними законами, які суперечать один одному, "молодша норма" припиняє суперечливу до неї "старшу": цей підхід виходить з того, що існуюче право при виданні нової норми може бути змінене без особливих проблем.

Тобто, у контексті цього спору застосуванню підлягає Дисциплінарний статут, що затверджений Законом України і яким передбачені порядок та строки оскарження дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08 лютого 2023 року у справі №120/7567/22.

З огляду на вказані обставини, колегія суддів дійшла висновку про безпідставність доводів позивача щодо застосовування в межах даного спору місячного строку звернення до суду, встановленого частиною 5 статті 122 КАС України.

З огляду на пропуск позивачем строку для звернення до адміністративного суду, позивач повинен був навести поважні причини його пропуску, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Водночас, в обґрунтування поважності пропуску строку позивачем не було надано належних та достатніх доводів.

Підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження позивач вказує військовий стан та факт його проживання в Харківському районі, що значною мірою ускладнило дотримання строків передбачених законодавством.

Водночас згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 у справі № 990/115/22 «запровадження на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам собою факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку».

Відповідно, з цієї постанови випливає, що є недостатнім посилання в клопотаннях про поновлення пропущених процесуальних строків всього лише на факт дії воєнного стану на території України, адже воєнний стан не є перешкодою для здійснення правосуддя, не є підставою для зупинення судового процесу. В разі неможливості здійснення правосуддя на окремих територіях України відповідні справи переходять під територіальну юрисдикцію інших судів. Відповідно, аргументів, що ґрунтуються винятково на факті наявності війни з російською федерацією та факті запровадження воєнного стану на території України, недостатньо вони також мають бути підкріплені фактами та конкретними даними, чим саме це перешкодило учаснику процесу дотриматись визначених законом строків.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позивачем не доведено наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, а наведені позивачем аргументи не свідчать про поважність причин пропуску строку звернення до суду, відтак, даний позов підлягає залишенню без розгляду.

При цьому доводи позивача про необхідність застосування строків звернення до суду, що передбачені статтею 122 КАС України та діяли на момент його прийняття на службу в органах поліції, є помилковими, оскільки до спірних правовідносин, що виникли з підстав правомірності/неправомірності застосування до позивача дисциплінарного стягнення слід застосувати ті норми, які діяли на момент звільнення, зокрема приписи Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у відповідній редакції. При цьому зміна законодавства в частині специфіки звільнення зі служби в органах поліції та не ознайомлення позивача з такими змінами не може бути поважною причиною поновлення строку звернення до суду.

Отже доводи апеляційної скарги не спростовують позицію суду першої інстанції та апеляційним судом відхиляються за необґрунтованістю.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції постановив оскаржувану ухвалу з достатнім обґрунтуванням нормами процесуального права, правильно встановивши обставини справи, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.05.2024 по справі № 520/4539/24 залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов