Справа № 340/10127/23
Суддя: Бишевська Н.А.
Дата ухвалення: 2024-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

11 липня 2024 року м. Дніпросправа № 340/10127/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Бишевської Н.А. (доповідач),

суддів: Добродняк І.Ю., Семененка Я.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Дніпро

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року

у справі №340/10127/23

за позовом ОСОБА_1

до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції

про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

8 грудня 2023 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП №26 від 10.10.2023 року "Про застосування до працівника УПП в Кіровоградській області ДПП дисциплінарного стягнення".

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 р. у справі № 340/10127/23 в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, згідно якої позивач просить скасувати рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року у справі №340/10127/23, як таке що винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права. Вважає, що суд не надав належної оцінки доводам позивача по справі, вказує, що висновки суду першої інстанції є упередженими.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів не вбачає підстав/вбачає підстави для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, ОСОБА_1 з 11.05.2018 проходить службу на посаді старшого інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП.

21.08.2023 об 17:28 в м. Кропивницькому по вул. Комарова, 5, сталась ДТП за участі транспортного засобу ВМW 525, державний номерний знак НОМЕР_1 та SKODA OCTAVIA А5, державний номерний знак НОМЕР_2 під керуванням невстановленого водія, який зник з місця пригоди.

22.08.2023 до відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП надійшли матеріали щодо зазначеної ДТП.

Цього ж дня, 22.08.2023 капітаном поліції ОСОБА_2 до ІП "Гарпун" за категорією «орієнтування зникнення транспортного засобу з місця скоєння дорожньо-транспортної пригоди» внесено транспортний засіб SKODA OCTAVIA А5, номер знак В НОМЕР_3 .

29.08.2023 старшим інспектором відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП капітаном поліції Ткаченком А. складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачений статтею 124 КУпАП, відносно громадянина ОСОБА_3 та інспектором відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачений статтею 122-4 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_5 .

Дані протоколи надійшли до Кіровського районного суду м. Кіровограда та були об`єднані в одне провадження.

Постановою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19.09.2023 по справі №404/7674/23 закрито провадження в справі відносно ОСОБА_3 за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ст. 122-4 та ст. 124 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

29.08.2023 до УПП в Кіровоградській області ДПП з гарячої лінії Національної поліції України надійшло звернення ОСОБА_6 щодо неналежних дій окремих працівників УПП в Кіровоградській області ДПП з наступним змістом:

- 21.08.2023 працівник УПП в Кіровоградській області ДПП зателефонував громадянину ОСОБА_7 та запропонував йому приїхати на вул. Комарова для з`ясування обставин дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП), про яку є дані на відеореєстраторі. ОСОБА_8 повідомив, що він не вчиняв ДТП та запропонував працівникам УПП в Кіровоградській області ДПП приїхати до нього на роботу та оглянути автомобіль, який не має пошкоджень. Після цього капітан поліції ОСОБА_9 з відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП зателефонував ОСОБА_7 та повідомив, що він повинен приїхати до управління о 17:00. 23.08.2023 також надіслав ОСОБА_7 повідомлення в месенджері «Viber», в якому викликав його для ознайомлення з матеріалами ДТП. ОСОБА_8 вважає, що дії капітана поліції ОСОБА_9 є незаконними, і вимагає провести перевірку щодо його компетентності.

За результатом розгляду вищезазначеного звернення капітан поліції ОСОБА_10 установила, що розшук особи, що зникла з місця дорожньо-транспортної пригоди та встановлення обставин її вчинення не відповідає вимогам пункту 8 розділу IX Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України №1395 від 07.11.2015 року.

На підставі наказу №96 від 19.09.2023 року УПП в Кіровоградській області ДПП "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" призначено службове розслідування у формі письмового провадження.

Згідно висновку службового розслідування, встановлено, що старший інспектор відділу розшуку та опрацювання матеріалів дорожньо-транспортних пригод УПП в Кіровоградській області ДПП капітан поліції ОСОБА_9 :

- при встановленні транспортного засобу SKODA OCTAVIA А5, номерний знак НОМЕР_2 , який зник з місця пригоди, не провів його огляд на предмет наявності характерних пошкоджень. Відсутність належних доказів вини призвело до закриття провадження в справі відносно ОСОБА_3 за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених статтями 122-4 та 124 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень;

- після складення 29.08.2023 протоколів про адміністративне правопорушення за статтею 124 та 122-4 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_3 , інформацію про розшук транспортного засобу SKODA OCTAVIA А5, номерний знак В НОМЕР_3 , не зняв з обліку ІП "Гарпун" до 13.09.2023;

- при виконанні службових обов`язків, які полягали у виявлені та фіксації правопорушення не проводив відеозйомку на портативний відеореєстратор;

- у порушення ч.2 ст.251 КУпАП безпідставно, без належних, допустимих доказів склав протоколи про адміністративні правопорушення, що призвело до закриття справи. Вимогою ч.2 ст.251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу;

- порушення вимог зазначеної Інструкції 1395 в частині відсутності дій по проведенню огляду на предмет наявності характерних пошкоджень, інших обставин ДТП та фотофіксація при встановленні транспортного засобу, який зник з місця пригоди.

10.10.2023 Управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП прийнято наказ №26 "Про застосування до працівника УПП в Кіровоградській області ДПП дисциплінарного стягнення", яким, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушені вимог пунктів 1 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліції", частини другої статті 251 КУпАП, абзацу третього пункту 8 розділу ІХ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 №1395, абзацу 4 пункту 5 розділу ІІ Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13.06.2018 №497, пункту 5 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 №1020, підпункту 1.5 пункту 1 Посадової інструкції старшого інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Кіровоградській області ДПП затверджених наказом ДПП від 13.12.2017 №6086, на підставі пункту 3 частини третьої статі і 13 Дисциплінарного статуту до інспектора відділу розшуку та опрацювання матеріалів УПП в Кіровоградській області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Не погодившись зі спірним наказом позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає:

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, врегульовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону №580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно з статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Вирішуючи спір, суд враховує, що обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: - чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; - чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; - чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; - чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Аналогічні висновки неодноразово висловлювались Верховним Судом у своїх рішеннях та, зокрема, у постанові від 06 лютого 2020 року у справі № 826/1916/17.

З матеріалів справи вбачається, що службовим розслідуванням встановлено факт порушення позивачем абзацу 4 пункту 5 Інструкції № 497, яким визначено, що у разі припинення розшуку транспортного засобу до закінчення терміну його перебування на обліку, зняття інформації з ІП "Гарпун" здійснюється працівником структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції, яким її було внесено до ІП "Гарпун".

Відповідно до довідки старшого інспектора з особливих доручень відділу чергової служби УПП в Кіровоградській області ДПП капітана поліції Мішустіної Ю. від 12.09.2023, в інформаційній підсистемі "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" транспортний засіб SKODA OCTAVIA А5, державний номерний знак НОМЕР_2 перебував в розшуку з 22.08.2023 року по теперішній час, у зв`язку із зникненням з місця скоєння дорожньо-транспортної пригоди.

Отже, відповідно до даної Довідки позивачем внесені дані зазначеного автомобіля до ІП "Гарпун" за категорією «орієнтування зникнення транспортного засобу з місця скоєння дорожньо-транспортної пригоди» 22.08.2023 та станом на 12.09.2023 автомобіль з обліку не знятий.

Разом із цим, протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 609023 складений ОСОБА_1 29.08.2023.

Тож, позивач після встановлення та ідентифікації автомобіля, складання протоколу про адміністративне правопорушення за статтею 124 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_3 , 29.08.2023, станом на 12.09.2023 інформацію за категорією «орієнтування зникнення транспортного засобу з місця скоєння ДТП» щодо розшуку транспортного засобу SKODA OCTAVIA А5, номер знак НОМЕР_2 не зняв з обліку ІП "Гарпун".

Розшук транспортного засобу і внесення відповідних відомостей до Інтегрованої інформаційно-пошукової системи самі по собі не тягнуть правових наслідків у виді обмеження зазначеного права. Натомість розшук передбачає комплекс заходів, спрямованих на встановлення місця знаходження об`єкта, в тому числі можливість зупинки працівниками поліції на підставі п. 4 ч.1 ст.31 Закону України "Про Національну поліцію" автомобіля, що відповідає ознакам розшукуваного, для його перевірки й ідентифікації.

Відповідно до пояснень заявника ОСОБА_6 , наданих в рамках проведення службового розслідування, 11.09.2023 близько 14 год. 45 хв. та 13.09.2023 близько 15 год. 30 хв. автомобіль SKODA OCTAVIA А5, державний номерний знак НОМЕР_2 під його керуванням зупиняли патрульні поліцейські. Причиною зупинки було те, що його автомобіль з 22.08.2023 перебуває у розшуку у зв`язку із зникненням з місця скоєння ДТП.

Колегія суддів вважає необґрунтованими посилання скаржника на те, що вимоги абзацу 4 пункту 5 Інструкції №497, яким визначено, що у разі припинення розшуку транспортного засобу до закінчення терміну його перебування на обліку, зняття інформації з ІП "Гарпун" здійснюється працівником структурного підрозділу органу (підрозділу) поліції, яким її було внесено до ІП "Гарпун", лише визначають особу, що має повноваження на зняття інформації з ІП "Гарпун", проте не встановлює імперативного обов`язку такої посадової особи, з огляду на наступне.

Колегія суддів зауважує, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень необхідно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

З огляду на наведене визначення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо допущення позивачем протиправної бездіяльності, оскільки належне здійснення дій, спрямованих на виконання безпосередніх обов`язків позивача, в межах наданих законом повноважень, не потребує закріплення в законодавстві імперативного обов`язку вчинити дії щодо зняття автомобіля з розшуку, який безпосередньо позивачем і було об`явлено у розшук.

Відповідно до висновків службового розслідування позивачем порушено вимоги абзацу третього пункту 8 розділу IX Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395, а саме: «При встановленні транспортного засобу, який зник з місця пригоди, проводяться його огляд на предмет наявності характерних пошкоджень, інших обставин ДТП та фотофіксація».

У відповідності до підпункту 1 пункту 2 розділу І Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026 (далі - Інструкція № 1026) застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою попередження, виявлення або фіксування правопорушення.

Відповідно до пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 18.12.2018 № 1026 (далі - Інструкція № 1026).

Пунктами 4, 5 розділу 2 Інструкції №1026 визначено, що під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення.

Включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженою наказом МВС України від 27.04.2020 №357, якою передбачено термін: наряд поліції - ГРПП, наряди патрульної поліції, поліції охорони, поліції особливого призначення, слідчо-оперативні групи, дільничні офіцери поліції, інші сформовані наряди (у тому числі спільні наряди поліцейських різних підрозділів) у складі, не менше двох поліцейських, які в зоні оперативного реагування виконують завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них.

Відповідно інформації зазначеної в довідці від 20.09.2023 року у період з 22.08.2023 по 29.08.2023 екіпаж ( ОСОБА_9 та його напарника ОСОБА_11 ) отримував реєстратори кожної зміни, із представлених шести змін у трьох проводили відеозйомку.

Під час службового розслідування дисциплінарна комісія не змогла об`єктивно встановити, чи відповідають дійсності письмові пояснення капітана поліції ОСОБА_12 , оскільки він не використовував портативний відеореєстратор під час вжиття заходів щодо встановлення винуватців ДТП та обставин її вчинення. Цей пристрій міг би зафіксувати чи діяв капітан поліції ОСОБА_9 відповідно до вимог Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395.

В даному випадку суд погоджується з висновками службового розслідування, в частині, що позивачем порушено вимоги абзацу третього пункту 8 розділу IX Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395, а саме: «При встановленні транспортного засобу, який зник з місця пригоди, проводяться його огляд на предмет наявності характерних пошкоджень, інших обставин ДТП та фотофіксація».

Суд при цьому зауважує, що жодні обставини, за винятком, визначених в Інструкції №1026, не можуть бути підставою для звільнення поліцейського від виконання своїх обов`язків, зокрема, щодо включення портативного відеореєстратора з моменту початку виконання службових обов`язків, передбаченого пунктом 5 розділу ІІ Інструкції №1026.

При цьому суд критично оцінює доводи позивача, що застосування портативного відеореєстратора є правом, а не обов`язком поліцейського, оскільки відповідно до пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Як вже зазначав суд, відповідно до посадової інструкції позивача, затвердженої 03.08.2021 №1705 інспектор поліції зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також Присяги поліцейського.

Таким чином, дотримання, серед іншого, вимог пунктів 5, 6 розділу ІІ Інструкції №1026, якими передбачено, що включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо) є не правом, а саме його обов`язком.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції що відповідачем обґрунтовано правомірність накладення на позивача дисциплінарного стягнення. В межах доводів апеляційної скарги не вбачається підстав для скасування оскаржуваного судового рішення. Судом першої інстанції повно встановлено та розглянуто обставини по справі, надано їм вірну юридичну оцінку, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2024 року у справі №340/10127/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки передбачені ст.ст.328,329 КАС України.

Головуючий - суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк

суддя Я.В. Семененко