Справа № 600/2524/24-а
Суддя: Кушнір Віталіна Олександрівна
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 липня 2024 р. м. Чернівці справа № 600/2524/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнір В.О. розглянувши в порядку письмового провадження клопотання про призначення розгляду в судовому засіданні адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 , у якому останній просить суд стягнути з Чернівецької митниці на його користь 441570,20 грн, яка складається з суми основного боргу 329418,28грн, з індексу інфляції, сума якого складає 85775,79грн та 3% річних від суми простроченого платежу, сума яких складає 26976,13грн.

Ухвалою суду від 17 червня 2024 року вказаний позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Представником відповідача 02.07.2024р. подано клопотання, у якому, посилаючись на необхідність більш детального роз`яснення позиції митниці, надання додаткових усних пояснень та обґрунтування позиції митниці для всебічного, об`єктивного з`ясування обставин справи, зокрема, необхідності дослідження встановлення/визначення моменту виникнення зобов`язання з виплати належних позивачу сум від митниці та обґрунтування позиції митниці з цього питання, просила суд розглядати справу №600/2524/24-а в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою суду від 03.07.2024р. у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовлено.

04.07.2024р. представником відповідача повторно подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, у якому зазначено, що позиція митниці щодо необхідності судового розгляду з повідомленням сторін залишається незмінною, оскільки сума заявлених позовних вимог достатньо значна для державного органу, фінансування якого відбувається з державного бюджету. Зокрема, на думку представника відповідача, детального дослідження потребує встановлення/визначення моменту виникнення зобов`язання з виплати належних позивачу сум від митниці та обґрунтування позиції митниці з цього питання, а також наведений позивачем розрахунок цих сум, з яким митниця не погоджується.

Досліджуючи подану 04.07.2024р. заяву суд встановив, що вона є аналогічною тій, яка подана представником відповідача 02.07.2024р. та розглянута судом 03.07.2024р.

Суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Основними засадами (принципами) адміністративного судочинства, серед іншого є: неприпустимість зловживання процесуальними правами (пункт 9 частини 3 статті 2 КАС України).

Суд звертає увагу на те, що згідно частини 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Як визначено частиною 2 статті 45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

При цьому, згідно частини 3 статті 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 45 КАС України).

Так, наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо належного подання до суду позовних заяв.

Суд звертає увагу на те, що системний аналіз наведених норм законодавства свідчить, що заходи процесуального примусу вживаються судом у чітко визначених КАС України випадках і мають на меті спонукати певних осіб до дотримання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та/або запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

При цьому, перелік дій, які підпадають під ознаки зловживання процесуальними правами, закріплений нормою частини 2 статті 45 КАС України, проте, за будь-яких умов, визнання певних дій зловживанням процесуальними правами здійснює виключно суд, керуючись власним розсудом та виходячи з конкретних обставин справи.

Такий висновок судді узгоджується із правовою позицією Верховного Суду щодо застосування вищезазначених норм процесуального права, викладеною у постановах від 15 січня 2024 року у справі № 580/3517/22, від 17 січня 2024 року у справі №380/8449/22, від 12 березня 2024 року у справі № 320/5632/23.

Враховуючи зазначене, з урахуванням встановлених обставин, подання представником відповідача 04.07.2024 року аналогічної заяви, яку вже вирішено судом раніше, за відсутності нових обставин, суддя розцінює як зловживання процесуальними правами, що підпадають під ознаки дій, які визначені пунктом 2 частини 2 статті 45 КАС України.

Відтак, суд вважає, що у даному випадку наявні правові підстави для залишення без розгляду заяви відповідача у відповідності до вимог частини 3 статті 45 КАС України.

На підставі наведеного та керуючись статтями 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача О.Поліщук від 04.07.2024р. - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.О. Кушнір