Справа № 400/242/22
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2024 р. № 400/242/22
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів від 06.12.2021 № 163, № 164, № 165, № 166, № 163/1, № 164/1, № 165/1, № 166/1, постанов від 14.12.2021 № 147, № 148, № 149, № 150,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (далі позивачі) звернулися з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі відповідач), в якому просять:

« 1. Визнати протиправним та скасувати приписи № 163, 164, 165, 166 від 06.12.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

2. Визнати протиправним та скасувати приписи № 163/1, 164/1,165/1, 166/1 від 20.09.2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

3. Визнати протиправним та скасувати протоколи про адміністративне правопорушення від 06.12.2021 року складених відносно ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ;

4. Визнати протиправною та скасувати постанови N 147,148,149,150 від 14.12.2021 р. по справі про адміністративне правопорушення, відповідно ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яких, визнано винними у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 96 КУПаП».

У подальшому позивачі письмово повідомили суд про описку в прохальній частині позовної заяви, зазначивши, що оскаржують приписи не від 20.09.2021, а від 06.12.2022. Зазначена дата 06.12.2022, вочевидь, також помилкова, оскільки до позову додані копії приписів № 163/1, 164/1, 165/1, 166/1, датованих 06.12.2021.

На обгрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що їм на праві спільної часткової власності (по ) належить квартира АДРЕСА_1 , та посилаються на недотримання відповідачем процедури проведення перевірки на цьому об`єкті, а також неправомірність притягнення їх до адміністративної відповідальності. Позивачі вказують, що відповідач не повідомив їх про проведення перевірки і наполягають, що фактично перевірка не була проведена. Крім того, вказують позивачі, вони здійснюють поточний ремонт об`єкта, а не будівництво нового.

Ухвалою від 12.01.2022 суд у складі судді Бульби Н.О. відмовив у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування протоколів про адміністративне правопорушення від 06.12.2021, складених відносно позивачів.

Ухвалою від 26.01.2022 суд у складі судді Бульби Н.О. поновив позивачам строк звернення до адміністративного суду, відкрив провадження в адміністративній справі, постановив розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвала про відкриття провадження у справі вручена відповідачу 21.02.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 346.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.05.2022, справа № 400/242/22 передана на розгляд судді Птичкіній В.В.

Ухвалою від 19.05.2022 суд у складі судді Птичкіної В.В. прийняв справу до розгляду.

У відзиві на позовну заяву відповідач проти позовних вимог заперечує та просить відмовити в позові, посилаючись на дотримання ним процедури проведення перевірки.

Відповідач заявив клопотання про поновлення строку для подання відзиву, мотивоване запровадженням з 01.03.2022 простою в режимі його роботи. Відповідач вказує, що простій у роботі зумовлений початком військової агресії російської федерації проти України та введенням воєнного стану.

Суд визнав клопотання відповідача обґрунтованим і прийняв відзив до розгляду.

Відповідь на відзив до суду не надходила.

У зв`язку з тим, що від учасників справи не надходило заяв про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін, суд розглянув справу в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Безпосередньо, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши докази, що містяться у справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, суд установив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

06.12.2021 відповідач вніс позивачам приписи № 163, № 164, № 165, № 166, якими вимагав від позивачів зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті „Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 до усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

06.12.2021 відповідач виніс приписи № 163/1, № 164/1, № 165/1, № 166/1, якими вимагав від позивачів:

1) усунути встановлене порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті „Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 щодо реконструкції квартири шляхом оформлення документів, які дають право на виконання будівельних робіт відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства;

2) у разі невиконання пункту 1 цього припису усунути усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та будівельних норм на об`єкті „Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 шляхом приведення квартири у стан, що передував самочинній реконструкції.

Підставою винесення зазначених вище приписів слугували результати позапланової перевірки, проведеної відповідачем 06.12.2021 на об`єкті позивачів за адресою: АДРЕСА_2 .

Зокрема, листом від 15.11.2021 № 1395/22.01-13-21/1 (а. с. 156) відповідач повідомив позивачам про проведення у період з 23.11.2021 до 06.12.2021 позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства, будівельних норм і правил на об`єкті «Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 », яка розпочнеться 23.11.2021 о 09:00 год. У листі зазначено, що присутність позивачів є обов`язковою.

Заначений лист направлений за адресою: АДРЕСА_2 рекомендованим поштовим відправленням № 039, яке вручене 18.11.2021, що підтверджується фіскальним чеком АТ „Укрпошта від 17.11.2021 (а. с. 157) та трекінгом поштового відправлення з вебсайту АТ „Укрпошта (а. с. 158).

Зазначені обставини спростовують твердження позивачів про те, що їм не було відомо про проведення перевірки.

06.12.2021 посадова особа відповідача провела перевірку об`єкта (квартири) за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами перевірки 06.12.2021 складений акт № 226/2021 (а. с. 24-34), підписаний посадовою особою відповідача і органу місцевого самоврядування Адміністрації Центрального району м. Миколаєва.

В акті зафіксовано, що позивачі (замовники) виконують роботи з двоповерхової прибудови до квартири з головного фасаду, який виходить на вулицю Потьомкінську, без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи, що є порушенням вимог пункту 1 частини першої статті 34 Закону України „Про регулювання містобудівної діяльності.

В акті зазначено, що під час виїзду на об`єкт 23.11.2021, 30.11.2021 та 06.12.2021 у присутності представника Адміністрації Центрального району встановлено, що виконуються роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_3 , шляхом будівництва двохповерхової прибудови до квартири з головного фасаду по АДРЕСА_4 , орієнтовні розміри 5х4 м, а саме: завершено влаштування покриття покрівлі з металопрофілю, обладнано систему зливостоку та влаштовано панорамне скління балкону.

Позивачі були відсутні під час перевірки.

Містобудівні умови та обмеження для реконструкції об`єкта не надавались, повідомлень про початок виконання робіт (дозвіл), декларацій про готовність до експлуатації об`єкта в Єдиному реєстрі будівельної діяльності станом на дату виникнення спірних правовідносин об`єкт не зареєстровано.

Зазначені обставини повідомлені суду відповідачем у відзиві та позивачами не заперечуються.

Позивач не заперечує відсутність повідомлення про початок виконання будівельних робіт та проектної документації.

На підставі висновків перевірки 06.12.2021 посадова особа відповідача склала щодо позивачів протоколи про адміністративне правопорушення та внесла оскаржувані позивачами приписи.

Зокрема, 06.12.2021 складені протоколи про адміністративні правопорушення, в яких, серед іншого, зазначено, що позивачі виконують будівельні роботи з реконструкції квартири (будують двохповерхову прибудову до квартири з головного фасаду по АДРЕСА_4 , орієнтовні розміри 5x4 м) без відповідних документів, які дають право виконувати будівельні роботи та без належно розробленого та затвердженого проекту. Протоколи про адміністративне правопорушення складені за частиною першою статті 188-42 та частинами першою, п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постановами від 14.12.2021 № 147, 148, 149, 150 відповідач визнав кожного з позивачів винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та стягнув з кожного з позивачів штраф. Зокрема, до адміністративної відповідальності позивачів притягнуто за виконання будівельних робіт з реконструкції квартири (будівництво двоповерхової прибудови до квартири розміром 5 х 4 м без дозвільних документів, які дають право на виконання таких видів будівельних робіт та без належно розробленої та затвердженої проектної документації).

Постанови про адміністративне правопорушення направлені позивачам рекомендованими поштовими відправленнями та вручені 27.12.2021.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходить з такого.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно із статтею 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів І правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553, він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пункти 16, 18 Порядку № 553 передбачають, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Згідно з пунктами 9, 14 Порядку № 553, забудовник зобов`язаний створити необхідні умови для проведення перевірки, а саме:

- бути присутній на об`єкті будівництва під часздійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю.

За правилами пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до абзацу 4 пункту 9 Прядку № 553, у випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Пункт 14 Порядку № 553 передбачає, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пункт 3 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI, підпункт 3 пункту 11 Порядку № 553 передбачають повноваження посадових осіб інспекції під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю видавати обов`язкові для виконання приписи щодо зупинення будівельних робіт та усунення виявлених порушень містобудівного законодавства.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абзацу 16 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI, на одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Приписи видаються посадовими особами, які проводять перевірку об`єктів будівництва.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У приписі встановлюється строк для його обов`язкового виконання.

Згідно із статтею 9 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закон № 687-XIV, будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеної Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 1 Закону № 3038-VI, будівництво - це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Частини перша та друга статті 26 Закону № 3038-VI встановлюють, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва; суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Відповідно до статті 11 Закону України від 05.11.2009 № 1704-VI «Про будівельні норми» (далі Закон № 1704-VI ), застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для усіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність.

Відповідно до пунктів 3.2, 3,7, 3.12, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво», будівництво - це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва; об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури; реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності)

Капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI та пункту 13 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Статті 36 Закону № 3038-VI та норми Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, встановлюють, що право на виконання підготовчих та будівельних робіт, на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), надається після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт до органів архітектурно-будівельного контролю.

Частина друга статті 36 Закону № 3038-VI визначає, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

За інформацією, наданою відповідачу листом КП «Миколаївське міжміське бюро технічної інвентаризації» від 08.12.2021 № 7454, остання технічна інвентаризація на об`єкті перевірки проводилась фахівцями бюро 23.12.2002.

Станом на 23.12.2002 згідно з Технічним паспортом на квартиру АДРЕСА_3 , квартира розташована на першому поверсі одноповерхового будинку та складається з чотирьох кімнат житловою площею - 54,8 м2. Загальна площа квартири складає - 63,9 м2. Висота приміщень дорівнює 2,6 м.

У справі відсутні докази наявності у позивачів дозвільних документів, які надають право на виконання реконструкції квартири.

Відповідно до пункту 8.1 ДБН «Склад та зміст проектної документації на будівництво», робочий проект розробляється на підставі вихідних даних.

Згідно із статтею 29 Закону № 3038-VI, основними складовими вихідних даних є містобудівні умови та обмеження; технічні умови; завдання на проектування.

Листом від 07.12.2021 № 53318/12.01-24/21-2 департамент архітектури та містобудування Миколаївської міської ради повідомив відповідачу, що містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкту будівництва або будівельного паспорту забудови земельної ділянки за вищевказаною адресою не надавалось.

Акт перевірки свідчить про те, що позивачі самочинно здійснюють реконструкцію квартири без відповідних документів, які надають право на виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог частини четвертої статті 26, пункту 1 частини першої статті 34 Закону № 3038-VI; без належно розробленої та затвердженої проектної документації, що є порушенням вимог статті 9 Закону № 687-XIV, пунктів 7.2, 8.4.1 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва».

Суд установив, що позивачів було притягнуто до адміністративної відповідальності за здійснення будівельних робіт з порушенням норм містобудівного законодавства України, будівельних норм, стандартів і правил та без оформлення документів, які дають на виконання таких робіт.

Позивачі посилаються на постанову Кабінету Міністрів України від 07.07.2017 № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» (далі Перелік № 406) і зазначають, що не виконують будівельних робіт з реконструкції квартири, які потребують отримання дозвільних документів, а лише роботи з поточного ремонту, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Одночасно позивачі не посилалися на конкретну позицію зазначеного Переліку і не довели проведення робіт саме за відповідним пунктом Переліку.

Відповідно до пункту 3 примітки до постанови Кабінету Міністрів України від 07.07.2017 № 406, виконання будівельних робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту та технічного переоснащення повинно здійснюватися з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та відповідно до розробленої та затвердженої в установленому законодавством порядку проектної документації.

Листом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України №9/9-1056 від 15.07.2009 надане роз`яснення щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального чи поточного ремонту та зазначено, що перелік визначень та склад робіт визначено в листі Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 № 7/7-401.

Згідно з листом Державного комітету будівництва та архітектури України від 30.04.2003 № 7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів» капітальний ремонт будівлі - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає заміну, відновлювання та модернізацію конструкцій і обладнання будівель у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також покращення планування будівлі і благоустрою території без зміни будівельних габаритів об`єкта. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації будівлі в цілому або її частин (за умови їх автономності). Поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Ураховуючи наведене, суд відхиляє доводи позивачів про виконання ними поточного ремонту.

За правилами пунктів 17-20 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Щодо позивачів були складені протоколи про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 188-42, частинами першою, п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно із статтею 36 Кодексу України про адміністративні правопорушення, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Оскаржуваними постановами про адміністративне правопорушення позивачів було притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення того правопорушення, за яке законодавством встановлено вищий розмір штрафних санкцій, що повністю узгоджується із нормами чинного законодавства України.

Санкція за більш серйозне правопорушення з числа вищевказаних передбачена частиною п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Обставини правопорушення, зазначені в оскаржуваних постановах, підтверджені протоколами про адміністративне правопорушення та актом перевірки від 06.12.2021 № 226/2021.

Верховний Суд у постанові від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16) вказав. що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного нагляду визначений у пунктах 16-23 Порядку № 553.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обовязковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення субєкта містобудування про її проведення.

Водночас у разі, якщо суб`єкт містобудування був належним чином та своєчасно повідомлений про здійснення перевірки і достеменно знав про такий намір контролюючого органу, однак, маючи об`єктивну можливість, не направив у визначений у направленні день і час уповноваженого представника на об`єкт будівництва, це слід кваліфікувати як свідоме ухилення суб`єкта містобудування від виконання обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки. У такому випадку це не може бути підставою для визнання перевірки незаконною.

Тобто відповідачем заздалегідь було повідомлено позивачів про проведення позапланового заходу, однак останні, достеменно знаючи про наміри контролюючого органу щодо здійснення перевірки об`єкта будівництва уповноваженого представника на об 'єкт перевірки не направили, власну участь не забезпечитили.

Зазначене, вказує Верховний Суд, свідчить про свідоме ухилення суб`єкта містобудування від обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про доведеність вичнення позивачами порушення містобудівного законодавства, а також адміністративного правопорушня, передбаченого частинами першою, п`ятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, у задоволенні позовної заяви належить відмовити.

Судові витрати у справі становить судовий збір, сплачений позивачамами за звернення до адміністративного суду з позовною заявою, який, у зв`язку з відмовою в позові, не належить стягувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 19, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , ОРНОКПП - НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_5 . РНОКПП - НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 , ОРНОКПП - НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП - НОМЕР_4 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (шосе Херсонське, буд. 48/8, м. Миколаїв, 54028, ідентифікаційний код - 41256954) відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.В. Птичкіна