Справа № 200/7554/23
Суддя: Геращенко Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2024 року справа №200/7554/23

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Геращенка І.В., суддів Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г.,

секретар судового засідання - Кобець О.А.,

за участю: представника відповідачів 1, 2 - Актамирової І.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційні скарги Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 7 травня 2024 року у справі № 200/7554/23 (головуючий І інстанції Ушенко С.В.) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Джеремін» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Джеремін» (далі ТОВ «Джеремін», позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі - відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якому просило:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача 1 щодо своєчасного виключення позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, та прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних;

- зобов`язати відповідача 2 зареєструвати податкові накладні від 13.10.2020 № 9 та від 02.10.2020 № 3 датою їх отримання.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06.05.2024 року закрито провадження у справі на підставі п. 8 ч. 1 ст. 238 КАС України в частині позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності Головного управління ДПС у Донецькій області щодо своєчасного виключення ТОВ «Джеремін» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості та зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну від 02.10.2020 № 3 датою її отримання.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 7 травня 2024 року позов задоволений частково:

- визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Донецькій області щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 13.10.2020 № 9, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «Джеремін», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її отримання;

- зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 13.10.2020 № 9, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «Джеремін», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її отримання.

Відповідачі 1, 2 не погодилися з рішенням суду першої інстанції, подали апеляційні скарги, в яких просили скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позову, через неповне з`ясування обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права.

Апелянти зазначили, що нормами Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, комісія регіонального рівня може приймати за наслідками розгляду наданих платником податків копій документів та письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній у випадку зупинення реєстрації податкової накладної. Згідно матеріалів справи будь-яких документів щодо підтвердження інформації у податкових накладних, які були зупинені відповідачем позивач не надавав, а тому відсутні повноваження на прийняття будь-яких рішень щодо реєстрації податкових накладних, реєстрацію яких було зупинено. Скасування в судовому порядку рішень, які стали підставою для зупинення реєстрації податкових накладних свідчить про наявність підстав для відновлення процедури їх реєстрації та необхідність вирішення питання щодо їх реєстрації, однак рішення про відмову в реєстрації спірної податкової накладної не приймалось.

На думку апелянтів, чинним законодавством не передбачено можливість реєстрації податкової накладної після її зупинення, без направлення платником податків повідомлення з відповідними документами до податкового органу.

Наголошують на тому, що саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної призведе до певних негативних насідків для платника податків, та, вважаючи таке рішення неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом своїх прав.

Судом першої інстанції також не прийнято до уваги, що рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 15.04.2021р. по справі №200/10825/20 у задоволенні позову в частині вимог до Державної податкової служби України про скасування квитанції № від 26.10.2020 року про зупинення реєстрації податкової накладної було відмовлено.

Відповідачі вважають, що дії з зупинення реєстрації спірної податкової накладної відповідали вимогам Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165.

Крім того, реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу. Відтак, зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну є втручання в дискреційні повноваження контролюючого органу. Належним способом захисту порушеного права є зобов`язання ДПС України повторно розглянути питання щодо реєстрації відповідної податкової накладної.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу відповідача (якого саме відповідача не зазначає), в якому просив відмовити у її задоволені.

Апеляційним судом витребувано у Донецького окружного адміністративного суду справу, який листом повідомив, що зазначена справа зареєстрована через «ЄСІТС», тому в паперовому вигляді відсутня, електронну картку справи можна отримати, витребував справу з ЦБД КП «Діловодство спеціалізованого суду».

За ч.ч. 1, 4 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

За пп. 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі (пп. 15.1); розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі (пп. 15.3).

Суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 9 ст. 18 КАС України).

Процесуальні та інші документи і докази в паперовій формі зберігаються в додатку до справи в суді першої інстанції та у разі необхідності можуть бути оглянуті учасниками справи чи судом першої інстанції або витребувані судом апеляційної чи касаційної інстанції після надходження до них відповідної апеляційної чи касаційної скарги (ч. 10 ст. 18 КАС України).

За пп. 5.2 п.5 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, електронна копія паперового документа - документ в електронній формі, що містить візуальне подання паперового документа, отримане шляхом сканування (фотографування) паперового документа. Відповідність оригіналу та правовий статус електронної копії паперового документа засвідчуються кваліфікованим електронним підписом особи, що створила таку копію.

Представник відповідачів в судовому засіданні підтримав доводи апеляційних скарг.

Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд апеляційної інстанції заслухав доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідачів, вивчив доводи апеляційних скарг, відзиву позивача на апеляційну скаргу відповідача, перевірив їх за матеріалами справи і дійшов висновку про відсутність підстав для скасування рішення, виходячи з наступного.

Позивач - ТОВ «Джеремін» (; Донецька область, Мар`їнський район, м. Курахове, проспект Запорізький, б. 40-а, кв. 5) є юридичною особою, як платник податків зареєстрований та перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у Донецькій області, є платником податку на додану вартість.

13.10.2020 року ТОВ «Джеремін» складено податкову накладну № 9, яку надіслано податковому органу в електронному вигляді для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (зареєстрована в ЄРПН за № ).

26.10.2020 відповідачем 1 сформовано квитанцію, відповідно до якої реєстрація вказаної податкової накладної на підставі п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) зупинена, оскільки платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.10.2020 у справі № 200/10624/21, Головним управлінням ДПС у Вінницькій області позивача виключено з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, проте рішення про реєстрацію податкової накладної від 13.10.2020 № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних податковим органом на час звернення позивача до суду і на час розгляду справи не прийнято.

Спірним при апеляційному перегляді є визнання протиправною бездіяльності відповідача 1 щодо прийняття рішення з реєстрації податкової накладної та зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкову накладну від 13.10.2020 року № 9 датою її отримання.

Згідно пп. 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 Податкового кодексу України контролюючими органами щодо податків, які справляються до бюджетів та державних цільових фондів, а також стосовно законодавства, контроль за дотриманням якого покладається на органи державної податкової служби, є органи державної податкової служби.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Додатком 1 до Порядку № 1165 передбачено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах;

2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах;

3. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами;

4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками;

5. платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ);

6. платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

7. платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період, всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

8. у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно п. 6 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).

З додатку 4 до Порядку №1165 вбачається, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

За ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності;

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від __р. № __.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що податковий орган, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, яким чином ця інформація свідчить про наявність ознак ризиковості здійснення операцій.

Згідно ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

На виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03.10.2020 у справі № 200/10624/21 і станом на час розгляду справи Головним управлінням ДПС у Вінницькій області позивача виключено з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, проте рішення про реєстрацію податкової накладної від 13.10.2020 № 9 в Єдиному реєстрі податкових накладних податковим органом на час звернення позивача до суду і на час розгляду справи не прийнято.

За ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно ч.ч. 1 і 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи визнання протиправними і анулювання підстав, з яких позивача, як платника податків, було віднесено до таких, які відповідають критеріям ризиковості, та не прийняття податковим органом після цього рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної, щодо якої виник спір, в Єдиному реєстрі податкових накладних, відсутність з боку відповідачів будь-яких обґрунтованих доводів в підтвердження такої бездіяльності, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що у податкового органу відсутні правові підстави для нездійснення реєстрації вищезазначеної податкової накладної датою її отримання.

Крім зазначеного, апеляційний суд враховує наступне.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Згідно Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. №1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. № 341) (далі - Порядок №1246) пунктом 12 якого передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно п.12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених п.192.1 ст.192 та п.201.10 ст.201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до п.201.1 ст.201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01.07.2015); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

У відповідності до пунктів 13, 14 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, за результатами перевірки податкової накладної № 9 від 13.10.2020 р. було сформовано квитанцію від 26.10.2020 р. про прийняття податкової накладної, але її реєстрацію зупинено відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. №1165 (далі - Порядок №1165), пунктом 3 якого визначений перелік ознак за якими податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Пунктом 10 Порядку № 1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно пункту 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Порядок прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 грудня 2019 року за № 1245/34216 (в редакції, чинної у спірний період ) (далі - Порядок № 520), згідно пункту 2 якого прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку № 520).

За приписами пункту 10 Порядку № 520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Пунктом 11 Порядку № 520 встановлено, що Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Згідно з пунктом 19 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема: неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, по податковій накладній № 9 від 13.10.2020р. рішення про відмову в її реєстрації прийнято не було.

Відтак, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що підставою для реєстрації ДПС України податкової накладної № 9 від 13.10.2020р. є зокрема, неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Оскільки, під час розгляду справи було встановлено неприйняття відповідачем рішення про відмову в реєстрації податкової накладної № 9 від 13.10.2020р., колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправною бездіяльність ДПС України щодо неприйняття рішення відносно реєстрації податкової накладної № 9 від 13.10.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання та зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну № 9 від 13.10.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем її подання.

Колегія суддів вважає, що у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2022 у справі № 9901/276/19 зазначено, що "Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень необхідно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Водночас для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість і межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи.".

Суд зазначає, що бездіяльність суб`єкта владних повноважень може бути визнана протиправною адміністративним судом лише у випадку, якщо відповідач ухиляється від вчинення дій, які входять до кола його повноважень та за умови наявності правових підстав для вчинення таких дій.

Тобто бездіяльність суб`єкта владних повноважень є такою, що порушує права і свободи особи в тому разі, якщо певні дії повинні, але не вчиняються суб`єктом владних повноважень на реалізацію покладеної на нього компетенції.

За приписами п.п.8 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження реєстрації спірної податкової накладної, а тому доводи апеляційної скарги в цій частині, колегія суддів вважає безпідставними.

Посилання відповідачів на постанови Верховного суду від 16.09.2021р. у справі №160/10287/19, від 03.06.2021р. у справі №822/2095/18, від 27.08.2019р. у справі № 540/2077/18 та ін. колегією суддів не прийняті до уваги, оскільки в них викладена правова позиція стосовно іншого нормативного акту - постанови Кабінету Міністрів України 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Посилання на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15.04.2021р. по справі № 200/10825/20, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки предметом розгляду була зовсім інша податкова накладна.

Щодо посилання відповідача 1 в апеляційній скарзі на нерозгляд судом відзиву відповідача 2 на позовну заяву, апеляційний суд враховує таке.

В рішенні суду першої інстанції зазначено, що в матеріалах справи наявний відзив відповідача 1 на позовну заяву; відповідач 2 правом на подання відзиву на адміністративний позов не скористався.

Апеляційним судом з матеріалів електронної адміністративної справи встановлено, що згідно картки обліку вхідних документів Донецького окружного адміністративного суду від 27.02.2024 року до суду першої інстангції через систему «Електронний суд» надійшов відзив відповідача 2 на позовну заяву.

Отже, суд помилково зазначив, що відповідач 2 правом на подання відзиву на адміністративний позов не скористався.

Водночас, апеляційний суд враховує те, що відзив відповідача 1 та відзив відповідача 2 складено одним представником - ОСОБА_1 , які є аналогічними за своїм змістом, тобто фактично відзив відповідача 1, який враховано судом першої інстанції, повністю дублює за своїм змістом відзив відповідача 2 на позов.

Щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права через невирішення питання про прийняття відзиву відповідача 2, то згідно ч. 2 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Оскільки це порушення не призвело до неправильного вирішення справи, відсутні правові підстави для скасування рішення суду.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

На підставі викладеного, суд апеляційної інстацнії погоджує висновок суду першої інстанції про:

- визнання протиправною бездіяльності ГУДПС у Донецькій області щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної від 13.10.2020 № 9, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «Джеремін», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її отримання;

- зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну від 13.10.2020 № 9, складену Товариством з обмеженою відповідальністю «Джеремін», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її отримання.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції рішення прийнято з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, внаслідок чого підстави для скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст.ст. 195, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 7 травня 2024 року у справі № 200/7554/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Джеремін» до Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без змін.

Повний текст постанови складений 10 липня 2024 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття та відповідно до ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий І.В. Геращенко

Судді: А.А. Блохін

Т.Г. Гаврищук