Справа № 200/7100/23
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання відповідача

про залишення позову без розгляду

09 липня 2024 року Справа №200/7100/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кравченко Т.О.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

08 грудня 2023 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі відповідач, ГУНП в Донецькій області), надісланий через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 08 грудня 2023 року, в якому позивач просив:

1. визнати протиправною та скасувати відмову ГУНП в Донецькій області у призначенні та виплаті ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», оформлену листом від 14 липня 2023 року № 1768/01/26-2023;

- зобов`язати ГУНП Донецькій області призначити та виплатити ОСОБА_1 1/2 частини одноразової грошової допомоги у сумі 7 500 000 грн.

11 грудня 2023 року суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі; вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановив строк для подання заяв по суті справи; витребував докази у відповідача.

Про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі сторони повідомлені в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС).

З клопотанням про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін учасники справи до суду не зверталися, а тому на підставі ч. 5 ст. 260 КАС справа розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Як на час прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі, так і на час розгляду справи по суті триває широкомасштабна військова агресія російської федерації, яка слугувала підставою для введення в Україні з 24 лютого 2022 року 05 години 30 хвилин воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану».

Указом Президента України від 06 травня 2024 року № 271/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 08 травня 2024 року № 3684-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану продовжений з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб.

Відповідач звернувся до суду з клопотанням про залишення позову без розгляду на підставі п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС, яке обґрунтовано тим, що вимоги ОСОБА_1 мають майновий характер, а тому при зверненні до суду з цим позовом він мав сплатити судовий збір в сумі 14 493,60 грн, натомість сплатив 1 073,60 грн.

Розглядаючи це клопотання по суті, суд виходить з такого.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674).

В силу приписів абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 3674 позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору, а особа, яка звернулася з нею до суду, не належить до суб`єктів, яким згідно з нормами ст. 5 Закону № 3674 встановлені пільги щодо його сплати.

Ч. 1 ст. 4 Закону № 3674 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674 за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України від 03 листопада 2022 року № 2710-ІХ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 684,00 гривень.

Отже, судовий збір за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 1 073,60 грн (2 684,00 грн х 0,4).

Визначаючи кількість вимог немайнового характеру, заявлених позивачем, суд враховує, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, зобов`язання прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Таким чином, судовий збір за подання цього позову становить 1 073,60 грн (1 073,60 грн х 1).

Отже, при зверненні до суду з цим позовом ОСОБА_1 сплатив судовий збір в розмірі, визначеному відповідно до Закону № 3674, що підтверджено квитанцією від 06 грудня 2023 року № КС5К-С9АЕ-07В2-7537, яка була долучена до позовної заяви.

Відповідність позовної заяви ОСОБА_1 вимогам ст. ст. 160, 161, 172 КАС суд перевірив на стадії прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі та не знайшов визначених КАС підстав для відмови у відкритті провадження, повернення позовної заяви чи залишення її без руху, що знайшло відображення в ухвалі від 11 грудня 2023 року.

Ч. 1 ст. 240 КАС визначає підстави для залишення позову без розгляду.

Зокрема, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Між тим, суд не виявляв невідповідності позовної заяви ОСОБА_1 вимогам ст. ст. 160, 161, 172 КАС після відкриття провадження у справі; не постановляв ухвалу про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі; не давав позивачу строк для усунення таких недоліків тощо.

Отже, підстави для залишення позову без розгляду, визначені п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС, в даному випадку відсутні.

Щодо твердження відповідача про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 мають майновий характер суд зазначає наступне.

Предметом спору у справі, що розглядається, є протиправна, на думку позивача, відмова ГУНП в Донецькій області у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», оформлена листом від 14 липня 2023 року № 1768/01/26-2023.

Вимоги про скасування цієї вимоги та про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, а саме призначити та виплатити ОСОБА_1 1/2 частини одноразової грошової допомоги у сумі 7 500 000 грн, за своєю сутністю є обраним позивачем способом захисту його порушеного права.

Верховний Суд в постановах від 28 грудня 2021 року у справі № 752/20709/21, від 13 квітня 2022 року у справі № 640/23353/21 та від 07 липня 2023 року у справі № 160/11383/22 навів висновок про те, що згідно з ч. 1 ст. 172 КАС в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Право позивача заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою, передбачено також ч. 1 ст. 21 КАС. Зі змісту вищенаведених процесуальних норм вбачається, що об`єднання в одній позовній заяві декількох вимог допускається за умови пов`язаності їх між собою підставами виникнення або поданими доказами, а також основних і похідних вимог.

За визначенням, наведеним в п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС, похідна позовна вимога вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

В адміністративному судочинстві похідна позовна вимога це спеціальна процесуальна категорія, яка використовується для урегулювання порядку вирішення спорів та спрямована на вирішення двох основних процедурних питань (розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог) шляхом виокремлення цієї категорії від поняття «основна позовна вимога». Правильне розмежування вимог, які містяться у позовній заяві, на основні та похідні, дозволяє позивачу однозначно визначати суд, який відповідатиме такому критерію як «суд, встановлений законом» і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі.

В постанові від 06 вересня 2023 року у справі № 140/6803/22 Верховний Суд зазначив, що кваліфікація позовної вимоги як похідної має безпосереднє значення для урегулювання порядку вирішення двох процедурних питань: розмежування спорів за критерієм предметної юрисдикції; об`єднання та роз`єднання позовних вимог з метою розгляду та вирішення декількох заявлених вимог в одному провадженні. Таким чином, правильне застосування вказаного критерію дозволяє уникати позивачем помилок при визначенні суду, який відповідатиме поняттю «суд, встановлений законом» і уповноважений розглядати відповідні вимоги, а також правильно об`єднати вимоги, які можуть міститися в одній позовній заяві та, відповідно, бути вирішені одним судом в одному процесі, насамперед, з метою процесуальної економії.

При визначенні необхідного до сплати розміру судового збору, значення мають насамперед правові підстави звернення до суду з позовом, суть заявлених позивачем вимог, їх зміст з урахуванням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а також кількість суб`єктів, до яких кожна із зазначених позовних вимог (у разі, якщо їх декілька) звернута.

Як вже було зазначено судом, при зверненні до суду з цим позовом ОСОБА_1 заявив одну немайнову вимогу (основну та похідну), оскільки вимога про визнання протиправною відмови у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги є передумовою для застосування іншого способу захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо).

Крім того, Верховний Суд в ухвалі від 17 жовтня 2023 року у справі № 420/9003/23 з аналогічними позовними вимогами дійшов висновку, що зазначені позовні вимоги мають саме немайновий характер.

За цих обставин у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 172, 240, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України КАС України,

ухвалив:

1. У задоволенні клопотання відповідача Головного управління Національної поліції в Донецькій області про залишення позову без розгляду відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

3. Ухвала постановлена і підписана суддею 09 липня 2024 року.

Суддя Т.О. Кравченко