Справа № 420/35232/23
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2024 р. Категорія: 102010000м. ОдесаСправа № 420/35232/23
Перша інстанція: суддя Юхтенко Л.Р.,

час і місце ухвалення: письмове провадження,

м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Семенюка Г.В.,

суддів Домусчі С.Д., Шляхтицького О.І.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2024 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в який позивач просив: - визнати дії Відповідача - Головного управління Національної поліції в Одеській області по розгляду його скарги викладених в листі Про результати розгляду скарги № Ж-747 від 24.11.2023 року протиправними; - зобов`язати Головне управління Національної поліції в Одеській області призначити службове розслідування відносно членів комісії, які підписали Висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 від 25.11.2019 р., мотивуючи його тим, що 01.10.2019 р. ГУ НП в Одеській області прийнято наказ за № 2397 Про призначення службового розслідування, підписаний начальником ГУ НП в Одеській області Бех О.В. В наказі було зазначено, що 01.10.2019 р. до ТУ НП надійшла інформація про те, що працівниками ДБР разом з працівниками прокуратури Одеської області та УСБУ Одеській області в рамках кримінального провадження за № 0000459 від 5.09.2019 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, під час отримання неправомірної вигоди в сумі 5 800 грн., затримано начальника Савранського ВП Балтського ВП ТУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 . Наказом призначено службове розслідування за вказаним фактом та створена дисциплінарна комісія у складі голови комісії та семи членів комісії. 25.10.2019 р. дисциплінарною комісією складено Висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю начальника Савранського ВП Балтського ВП ТУ НП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_1 , в якому встановлено, що ОСОБА_1 вступив у неділові стосунки з капітаном та, шляхом вимагання від останнього неправомірної вигоди за не вчинення перешкод у службовій діяльності, отримав грошові кошти в розмірі 5 800 грн. З метою захисту своїх прав позивач звернуся до начальника ГУ НП зі скаргою, в якій просив притягнути членів дисциплінарної комісії, які склали незаконний висновок від 25 жовтня 2019 року, на підставі якого його було притягнуто до дисциплінарного стягнення. Проте, 24 листопада 2023 р. отримав відповідь, в якій вказується про відсутність підстав для службового розслідування. Позивач вважає таку відповідь протиправною та вважає, що під час проведення службового розслідування були порушені його права, оскільки членами дисциплінарної комісії було допущено порушення ст. 19 Конституції України, ст. ст. 3, 6, 7 ЗУ Про національну поліцію України, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, та Порядок проведення службових розслідувань в національній поліції України.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2024 року у позові відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою задовольнити вимоги позивача у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи у позові, суд першої інстанції не врахував, що на посаду він призначений 06.08.2019 року за наказом ГУНП № 994 о/с, але за спірним дисциплінарним наказом та висновком ГУ НП аналізується робота з початку року, тобто в період, який передує призначенню та станом на жовтень 2019 року минуло понад 6 місяців, що взагалі робить неможливим застосування дисциплінарних стягнень. Наказом ГУ НП № 2606 від 25.10.2019 року (підписаний т.в.о начальника ГУ НП внесено зміни до наказу ГУНП № 2397 від 01.10.2019 року, відповідно до яких склад дисциплінарної комісії був змінений. На думку апелянта, нова дисциплінарна комісія повинна була зібрати матеріали, опитати осіб, дослідити матеріали. Проте, без цих та інших необхідних дій в той же день було затверджено незаконний висновок. Також, апелянт звертає увагу, що зміни до дисциплінарної комісії мають вноситися на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії. Проте, замість рапорту, начальником УКЗ, а не головою дисциплінарної комісії, подано доповідну № 9/8470 від 25.10.2019 року. Таким чином, на думку апелянта, робота дисциплінарної комісії розпочинається з моменту винесення наказу про призначення службового розслідування і закінчується моментом підписання висновку. Заміна членів комісії може відбутись за наявності підстав встановлених Порядком за мотивованим розпорядженням уповноваженого керівника. Продовження роботи комісії може бути лише за мотивованим розпорядженням уповноваженого керівника. Заміна складу комісії без підстав визначених Порядком може відбутись лише у випадку призначення нового службового розслідування. В цьому випадку комісія повинна розпочати роботу с початку. Надати можливість заявити відвід її членам, відібрати пояснення у особи, відносно якої проводиться службове розслідування, вчинити інші дії встановленні Порядком проведення службових розслідувань та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції. Підписувати висновок в день призначення у членів дисциплінарної комісії не було підстав. Також, апелянт посилається на загальні порушення при розгляді звернення громадян, відповідно до Закону України Про звернення громадян, оскільки, на думку апелянта, відповідач обмежився формальним розглядом його скарги, не обґрунтував з посиланням на норми права, та відповідь підписала особа, посадове становище якої не зазначено.

Через канцелярію суду 02 травня 2024 року від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу (вхід. №19930/24), зі змісту якого вбачається, що представник відповідача проти задоволення вимог позивача, посилаючись на те, що 20.11.2023 до Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - ГУНП) надійшла скарга колишнього начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 від 10.11.2023 щодо можливих неправомірних дій членів дисциплінарної комісії, призначеної наказом ГУНП від 01.10.2019 № 2397, які склали на думку заявника, незаконний висновок від 25.10.2019.

Перевірку за вказаними зверненнями було доручено працівникам управління головної інспекції ГУ НП (вх. УГІ ГУ НП від 21.11.2023 № Ж-747).

Представник відповідача зазначає, що у своїй скарзі ОСОБА_2 стверджує, що службове розслідування було призначено лише за фактом його затримання в рамках кримінального провадження, а не за фактами порушень ним Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах НПУ, затвердженого наказом МВС України від 15.06.2017 № 930 та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, та скаржиться, що на посаду начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП він був призначений лише 06.08.2019, а службова діяльність дисциплінарною комісією досліджувалася з початку року (понад 6 місяців) та з цього приводу ніхто не опитувався.

Представник відповідача зазначив, що за даними фактами в ході перевірки встановлено, що відповідно до частини сьомої статті 14 Статуту, у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Оскільки під час дослідження службової діяльності ОСОБА_3 були виявлені дисциплінарні проступки вчинені ним до дня призначення службового розслідування, тому вони були досліджені під час проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 01.10.2019 № 2397 та призначати нове службове розслідування не було підстав. Водночас службову діяльність ОСОБА_3 було досліджено з 02.08.2018 коли останній вже тимчасово виконував обов`язки начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП. Крім того, ОСОБА_2 під час опитування членом дисциплінарної комісії відмовився надавати будь-які пояснення, посилаючись на статтю 63 Конституції України.

Також ОСОБА_2 у своїй скарзі стверджував, що після зміни голови дисциплінарної комісії (наказ ГУНП від 25.10.2019 № 2606) з полковника поліції ОСОБА_4 на підполковника поліції ОСОБА_5 нова дисциплінарна комісія повинна була опитати осіб, зібрати та оцінити матеріали службового розслідування.

З цього приводу представник відповідача зазначив, що перевіркою встановлено, що відповідно до пунктів 11 та 12 розділу І Положення, унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії. Оскільки голова дисциплінарної комісії полковник поліції ОСОБА_6 тимчасово виконував обов`язки начальника ГУНП, тому він був уповноваженим керівником, який мав право внесення змін до персонального складу цієї комісії, тобто проінформувати уповноваженого керівника про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ним обов`язків у складі зазначеної комісії він фізично не міг. В свою чергу, наказом ГУНП від 01.10.2019 № 2397 заступника голови дисциплінарної комісії визначено не було, тому полковник поліції ОСОБА_7 на ім`я уповноваженого керівника подав доповідну записку про внесення змін до складу дисциплінарної комісії та призначення головою комісії - підполковника поліції ОСОБА_5 , про що було видано відповідний наказ ГУНП від 25.10.2019 № 2606.

Так, дисциплінарна комісія у тому ж складі продовжувала свою роботу із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, не завершуючи (припиняючи) свою роботу, тому твердження ОСОБА_3 щодо роботи нової дисциплінарної комісії не відповідає вимогам чинного законодавства.

Представник відповідача звертає увагу, що всі доводи заявника щодо порушень процесу (порядку) проведення службового розслідування стосовно нього описані та спростовані вище із посиланням на норми чинного законодавства та їх трактуванням.

Також, представник відповідача зазначив, що ОСОБА_2 після звільнення його зі служби в поліції звертався із позовами до Одеського окружного адміністративного суду та в подальшому до П`ятого апеляційного адміністративного суду щодо визнання протиправним та скасування наказів ГУНП від 29.10.2019 № 2631 та від 11.11.2019 № 1516о/с, на підставі яких його було звільнено зі служби в поліції, а також поновлення його на службі.

Проте рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 (справа № 420/7175/19) ОСОБА_8 було відмовлено у задоволенні адміністративного позову, а постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.06.2020 (справа № 420/7175/19) апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду без змін.

Крім цього, представник відповідача зазначив, що під час проведення перевірки за скаргою ОСОБА_3 було опитано членів дисциплінарної комісії, які проводили службове розслідування стосовно нього, а саме: заступника начальника ВСР УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 , провідного спеціаліста ВСР УГІ ГУНП державного службовця 4-го рангу ОСОБА_10 , старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , які категорично заперечили можливі неправомірні дії під час проведення службового розслідування. Опитати інших членів дисциплінарної комісії не представилося можливим, оскільки вони або звільнені зі служби в поліції, або переведені для подальшого проходження служби до інших областей.

08 липня 2024 року за вхід. № 29556/24 від представника апелянта надійшло клопотання про перенесення розгляду справи, у зв`язку з тим, що представник зайнятий в іншому процесі.

З цього приводу, суд апеляційної інстанції зазначає, що справу призначено в порядку письмового провадження, без виклику сторін, та від апелянта не надходило клопотань про розгляд справи за його участі, а тому колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за наявних у справі доказів та в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що наказом ГУ НП в Одеській області від 01.10.2019 № 2397 Про призначення службового розслідування було призначено службове розслідування за фактом затримання 01.10.2019 начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 під час отримання неправомірної вигоди у розмірі 5800 грн, працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Миколаєві спільно з співробітниками прокуратури Одеської області та УСБУ в Одеській області, в межах кримінального провадження № 0000459, відомості щодо якого 05.09.2019 внесено до ЄРДР, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 КК України.

Цим наказом створено дисциплінарну комісію у складі: голови комісії - заступника начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_4 ; членів комісії: заступника начальника ГУНП - начальника СУ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5 , начальника УКЗ ГУНП полковника поліції ОСОБА_12 , т. в. о. заступника начальника управління - начальника ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_13 , заступника начальника відділу Одеського управління ДВБ НПУ полковника поліції ОСОБА_14 , старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 , провідного спеціаліста ВІОС УКЗ ГУНП державного службовця 5-го рангу ОСОБА_10 , старшого інспектора ВІОС УКЗ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , проведено службове розслідування.

У зв`язку з тим, що на момент затвердження висновку службового розслідування голова дисциплінарної комісії полковник поліції ОСОБА_6 тимчасово виконував обов`язки начальника ГУНП членом дисциплінарної комісії полковником поліції ОСОБА_15 на ім`я уповноваженого керівника було подано доповідну записку про внесення змін до складу дисциплінарної комісії та призначення головою комісії - підполковника поліції ОСОБА_5 , про що було видано відповідний наказ ГУНП в Одеській області від 25.10.2019 № 2606.

Так, на підставі доповідної записки від 25.10.2019 року, наказом ГУНП в Одеській області від 25.10.2019 року № 2606 Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 01.10.2019 року № 2397 внесені зміни до пункту 2 наказу ГУНП в Одеській області від 01.10.2019 року № 2397, виклавши його у наступній редакції, замінивши голову комісії - заступника начальника ГУ НП полковника поліції ОСОБА_4 на заступника начальника ГУНП начальника СУ ГУНП в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_16 .

За результатами проведення вищевказаного службового розслідування 25.10.2019 було затверджено висновок, та наказом ГУ НП в Одеській області від 29.10.2019 № 2631 стосовно ОСОБА_3 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, і наказом ГУНП в Одеській області від 11.11.2019 № 1516о/с капітана поліції ОСОБА_3 було звільнено зі служби в поліції (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).

Позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із позовною заявою про визнання протиправним та скасування наказів ГУ НП від 29.10.2019 № 2631 та від 11.11.2019 № 1516о/с, на підставі яких його було звільнено зі служби в поліції, а також поновлення його на службі, та рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 по справі № 420/7175/19 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.06.2020 по справі № 420/7175/19 апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду без змін.

Позивач подав начальнику Головного управління НП в Одеській області скаргу на дії членів дисциплінарної комісії, яка була зареєстрована 20.11.2023 року, в який позивач просив притягнути членів дисциплінарної комісії, які склали незаконний висновок від 25 жовтня 2019 року, на підставі якого його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

У скарзі позивач зазначив, що на посаду він призначений 06.08.2019 року за наказом ГУ НП № 994 о/с, але за спірним дисциплінарним наказом та висновком ГУНП аналізується робота з початку року, тобто в період, який передує призначенню та станом на жовтень 2019 року минуло понад 6 місяців, що взагалі робить неможливим застосування дисциплінарних стягнень.

Також, позивач зазначив, що наказом ГУ НП № 2606 від 25.10.2019 року (підписаний т.в.о начальника ГУ НП) внесено зміни до наказу ГУ НП № 2397 від 01.10.2019 року, відповідно до яких склад дисциплінарної комісії був змінений, та нова дисциплінарна комісія не збирала матеріали, не опитувала осіб, не досліджувала матеріали, і в той же день було затверджено незаконний висновок.

Також, позивач зазначив, що зміни до дисциплінарної комісії мають вноситися на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії. Проте, замість рапорту, начальником УКЗ, а не головою дисциплінарної комісії, подано доповідну № 9/8470 від 25.10.2019 року.

Таким чином, у скарзі зазначено, що аналіз наведених у скарзі приписів нормативних актів дає підстави вважати, що робота дисциплінарної комісії розпочинається з моменту винесення наказу про призначення службового розслідування і закінчується моментом підписання висновку. Заміна членів комісії може відбутись за наявності підстав встановлених Порядком за мотивованим розпорядженням уповноваженого керівника. Продовження роботи комісії може бути лише за мотивованим розпорядженням уповноваженого керівника. Заміна складу комісії без підстав визначених Порядком може відбутись лише у випадку призначення нового службового розслідування. В цьому випадку комісія повинна розпочати роботу з початку. Надати можливість заявити відвід її членам, відібрати пояснення у особи відносно якої проводиться службове розслідування, вчинити інші дії встановленні Порядком проведення службових розслідувань та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції. Підписувати висновок в день призначення у членів дисциплінарної комісії не було підстав.

У свою чергу представник відповідача зазначив, що перевірку за вказаними зверненнями було доручено працівникам управління головної інспекції ГУНП (вх. УГІ ГУ НП від 21.11.2023 № Ж-747).

Стосовно наданого доручення щодо розгляду скарги позивача, до суду відповідачем надано резолюцію т.в.о. начальника Головного управління НП в Одеській області ОСОБА_17 , надану ОСОБА_18 : Розглянути, за результатами проінформувати автора звернення від 20.11.2023.

Також, надано подальшу резолюцію начальника управління головної інспекції ГУ НП в Одеській області Віталій Капуляк, на цю скаргу ОСОБА_19 : До опрацювання від 21.11.2023, та подальша резолюція ОСОБА_20 ОСОБА_21 : Прошу опрацювати в установленому порядку та проінформувати скаржника у визначений законодавством термін.

В ході перевірки скарги позивача було опитано членів дисциплінарної комісії, які проводили службове розслідування стосовно нього, а саме: заступника начальника ВСР УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 , провідного спеціаліста ВСР УГІ ГУ НП державного службовця 4-го рангу ОСОБА_10 , старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , які заперечили можливі неправомірні дії під час проведення службового розслідування та зазначили по суті порушених у скарзі питань, що склад дисциплінарної комісії був визначений відповідно до вимог чинного законодавства, також згідно із вимогам закону було проведено службове розслідування.

Щодо інших членів дисциплінарної комісії представник відповідача у відзиві на позовну заяву зазначив, що опитати інших членів дисциплінарної комісії не представилося можливим, оскільки вони або звільнені зі служби в поліції, або переведені для подальшого проходження служби до інших областей, надавши витяг з наказу від 10.09.2021 року № 1427 о/с про звільнення зі служби в поліції полковника поліції ОСОБА_22 , витяг з наказу від 14.06.2023 року № 713 о/с про переведення підполковника поліції ОСОБА_23 для подальшого служби до Головного управління НП в Рівненській області.

За результатами розгляду скарги колишнього начальника Савранського ВП Балтського ВПГУНП в Одеській області ОСОБА_3 щодо можливих неправомірних дій членів дисциплінарної комісії призначеної наказом ГУНП від 01.10.2019 року № 2397 складено начальником УГІ ГУНП в Одеській області полковником поліції ОСОБА_24 доповідну записку від 23.11.2023 року на ім`я начальника ГУНП в Одеській області, в якій зазначено, що свідчення О. Жовтого складання дисциплінарною комісією незаконного висновку службового розслідування від 25.10.2019 року, на підставі якого його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності не знайшли свого підтвердження, тому доповідач вважає за доцільне перевірку за відомостями, викладеними у скарзі закінчити, порушень службової дисципліни в діях членів дисциплінарної комісії не встановлено, визнати, що підстав для призначення службового розслідування немає, про результати розгляду скарги проінформувати скаржника.

Листом Управління головної інспекції ГУНП в Одеській області від 24.11.2023 року № 55/Ж-747 ОСОБА_25 було повідомлено про результати розгляду його скарги, про те, що за відомостями, викладеними у скарзі проведено перевірку, за результатами якої порушень службової дисципліни з боку посадових осіб, яких наказом ГУНП від 01.10.2019 року № 2397 (зі змінами внесеними наказом ГУНП від 25.10.2019 року № 2397) було включено до складу дисциплінарної комісії не встановлено, підстави для призначення службового розслідування відсутні.

Дослідивши лист Управління головної інспекції ГУНП в Одеській області від 24.11.2023 року № 55/Ж-747, суд першої інстанції встановив, що від руки дописано слово заступник перед словом начальник та у слові начальник дописана літера а, від руки написано ОСОБА_26 , та зроблений підпис ОСОБА_27 .

Не погодившись з такою відомою, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відмовлячи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що обставини, які встановлені судом у справі № 420/7175/19 щодо відсутності підстав вважати нелегітимною дисциплінарну комісію через внесення змін до її складу шляхом подачі доповідної записки замість рапорту, не належать доказуванню у цій справі.

П`ятий апеляційний адміністративний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке:

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 14 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч. 4 ст. 14 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Аналіз ст. 14 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України доводить, що службове розслідування може бути розпочато за скаргою, але лише за умови наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Матеріалами справи підтверджено, що відповідачем проведена перевірка щодо фактів, викладених позивачем у скарзі, досліджені матеріали службового розслідування від 25.10.2019 року та опитані члени дисциплінарної комісії, які проводили службове розслідування стосовно ОСОБА_3 , а саме: заступника начальника ВСР УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_9 , провідного спеціаліста ВСР УГІ ГУНП державного службовця 4-го рангу ОСОБА_10 , старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції ОСОБА_11 , які заперечили можливі неправомірні дії під час проведення службового розслідування.

Щодо інших членів дисциплінарної комісії представник відповідача у відзиві на позовну заяву зазначив, що опитати інших членів дисциплінарної комісії не представилося можливим, оскільки вони або звільнені зі служби в поліції, або переведені для подальшого проходження служби до інших областей, надавши витяг з наказу від 10.09.2021 року № 1427 о/с про звільнення зі служби в поліції полковника поліції ОСОБА_22 , витяг з наказу від 14.06.2023 року № 713 о/с про переведення підполковника поліції ОСОБА_23 для подальшого служби до Головного управління НП в Рівненській області.

Оцінивши надані відповідачем докази щодо проведеної перевірки за фактами викладеними у скарзі позивача, суд першої інстанції доходить висновку, з яким погоджується апеляційний суд, що відповідач дійшов правильного висновку щодо відсутності підстав для призначення службового розслідування відносно членів дисциплінарної комісії, якими було проведено службове розслідування стосовно ОСОБА_3 та складено висновок службового розслідування від 25.10.2019 року, з огляду на таке.

У скарзі позивач посилається на те, що на посаду він був призначений 06.08.2019 року за наказом ГУНП № 994 о/с, але за спірним дисциплінарним наказом та висновком ГУ НП аналізувалась робота з початку року, тобто в період, який передує призначенню та станом на жовтень 2019 року минуло понад 6 місяців, що взагалі робить неможливим застосування дисциплінарних стягнень.

Стосовно цих доводів позивача слід зазначити, що за даними фактами в ході перевірки встановлено, що під час дослідження службової діяльності ОСОБА_3 були виявлені дисциплінарні проступки вчинені ним до дня призначення службового розслідування, тому вони були досліджені під час проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 01.10.2019 № 2397 та призначати нове службове розслідування не було підстав. Водночас службову діяльність ОСОБА_3 було досліджено з 02.08.2018 коли останній вже тимчасово виконував обов`язки начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП.

Надаючи оцінку таким доводам сторін, суд звертає увагу на приписи Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 14 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України у разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

З огляду на те, що в ході службового розслідування були виявлені факти допущення позивачем ще дисциплінарного проступку, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції, що відповідач правомірно не знайшов підстав для призначення службового розслідування стосовно членів дисциплінарної комісії за вказаними фактом, оскільки підстав для призначення нового службового розслідування - не було.

Також у скарзі позивач зазначив, що наказом ГУНП в Одеській області № 2606 від 25.10.2019 року (підписаний т.в.о начальника ГУНП) внесено зміни до наказу ГУ НП № 2397 від 01.10.2019 року, відповідно до яких склад дисциплінарної комісії був змінений, та нова дисциплінарна комісія не збирала матеріали, не опитувала осіб, не досліджувала матеріали, і в той же день було затверджено незаконний висновок, звертаючи увагу при цьому, що зміни до дисциплінарної комісії мають вноситися на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії. Проте, замість рапорту, начальником УКЗ, а не головою дисциплінарної комісії, подано доповідну № 9/8470 від 25.10.2019 року.

Надаючи таким доводам позивача оцінку, суд зазначає, що відповідно до п. 11 Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року, унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням ч. 6 ст. 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд враховує, що наведені доводи позивача були ретельно вивчені та з`ясовані судом в ході розгляду справи № 420/7175/19 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якій позивач просив, відповідно до даних з Державного реєстру судових рішень, зі змісту судового рішення: визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу ГУНП в Одеській області № 2631 від 29.10.2019 року в частині його - ОСОБА_1 ;- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Одеській області № 1516 о/с від 11.11.2019 року в частині звільнення із служби в поліції його - капітана поліції ОСОБА_1 , начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області;- поновити його - капітана поліції ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді начальника Савранського ВП Балтського ВП ГУ НП в Одеській області з 16.11.2019 року;- стягнути з ГУНП в Одеській області на його користь суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 16.11.2019 року по день поновлення на службі.

Відповідно до даних з Державного реєстру судових рішень суд встановив, що рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27.01.2020 року по справі № 420/7175/19, яке залишено без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.06.2020 року, позивачу відмовлено у задоволенні позову.

У рішенні суду від 27.01.2020 року по справі № 420/7175/19 суд зробив висновки: …Відповідно до загального поняття, рапорт (фр. rapport, від rapporter - доповідати) - усне або письмове офіційне повідомлення про що-небудь вищій інстанції, керівництву. Письмовий рапорт являє собою доповідну записку, в якій стисло, але докладно викладена суть якої-небудь справи.

Таким чином, назва документу рапорт або доповідна записка не змінюють суті документа. Ідентичність документів - рапорт та доповідна записка, підтверджується розділом ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який регламентує повноваження уповноваженого керівника та осіб, які беруть участь у проведенні службового розслідування, у п. 1 якого вказується, що у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії продовжує наказом строк проведення службового розслідування, але не більш як на один місяць.

Пунктом 11 Положення визначено, що вмотивований рапорт голови дисциплінарної комісії про зміну до персонального складу дисциплінарної комісії подається уповноваженому керівнику для видання відповідного письмового наказу.

Головою дисциплінарною комісії наказом ГУ НП № 2397 від 01.10.2019 року (підписаний начальником ГУ НП ОСОБА_28 ) визначений заступник начальника ГУ НП в Одеській області полковник поліції ОСОБА_29 .

В той же час, у зв`язку з відпусткою начальника ГУ НП ОСОБА_28 з 25.10.2019 року, обов`язки тимчасово покладені на заступника начальника ГУ НП полковника поліції ОСОБА_29 (т. 3 а.с. 8-9).

Враховуючи, що рапорт (доповідна записка) - повідомлення про що-небудь керівництву, подання рапорту про зміну до персонального складу дисциплінарної комісії щодо її голови самому собі для видання відповідного наказу виглядає нерозумно, як і подання такого рапорту (доповідної записки) про зміну до персонального складу дисциплінарної комісії щодо її голови членом дисциплінарної комісії підполковником ОСОБА_16 з пропозицією визначення його головою комісії.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що зміна персонального складу дисциплінарної комісії щодо її голови (замість полковника поліції ОСОБА_29 призначено члена комісії підполковника ОСОБА_16 ) наказом № 2606 від 25.10.2019 року Про внесення змін до наказу ГУНП в Одеській області від 01.10.2019 року № 2397 (підписаний т.в.о. начальника ГУНП Іщенко І.В.) на підставі доповідної записки начальника УКЗ ГУНП ОСОБА_22 , який є членом вказаної дисциплінарної комісії, не суперечить п. 11 Положення № 893, та відповідно не тягне за собою нелегітимність дисциплінарної комісії та прийнятого нею рішення....

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Таким чином, суд доходить висновку, що обставини, які встановлені судом у справі № 420/7175/19 щодо відсутності підстав вважати нелегітимною дисциплінарну комісію через внесення змін до її складу шляхом подачі доповідної записки замість рапорту, не належать доказуванню у цій справі.

Посилання позивача на те, що комісія у той самий день, коли відбулась зміна у її складі прийняла висновок службового розслідування не свідчить про необґрунтованість та неповноту проведеного комісією службового розслідування, оскільки головою дисциплінарної комісії став заступник начальника ГУ НП - начальник СУ ГУ НП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_16 , який відповідно до наказу ГУ НП в Одеській області від 01.10.2019 року № 2397 увійшов первинно до складу цієї дисциплінарної комісії як член комісії. Тобто фактично зміни у складі дисциплінарної комісії не відбулося.

Також, відхиляються посилання позивача на те, що відповідь підписала особа, посадове становище якої не зазначено.

Так, дослідивши лист Управління головної інспекції ГУ НП в Одеській області від 24.11.2023 року № 55/Ж-747, суд встановив, що від руки дописано слово заступник перед словом начальник та у слові начальник дописана літера а, від руки написано ОСОБА_26 , та зроблений підпис ОСОБА_27 .

Таким чином, суд встановив, що у листі зазначено посадове становище особи, яка підписала цей лист, що відповідає наданому дорученню начальником Головного управління НП в Одеській області.

Стосовно наданого доручення щодо розгляду скарги позивача, суд встановив, що було надано резолюцію т.в.о. начальника Головного управління НП в Одеській області ОСОБА_17 , ОСОБА_18 : Розглянути, за результатами проінформувати автора звернення від 20.11.2023. Подальша резолюція начальника управління головної інспекції ГУНП в Одеській області Віталія Капуляка, на цю скаргу була надано ОСОБА_19 : До опрацювання від 21.11.2023, та подальша резолюція ОСОБА_20 ОСОБА_21 : Прошу опрацювати в установленому порядку та проінформувати скаржника у визначений законодавством термін. Тому наведені доводи позивача відхиляються судом.

Також, відхиляються судом доводи позивача щодо допущення відповідачем загальних порушень при розгляді звернення громадян, з посиланням на норми Закону України Про звернення громадян, з огляду на таке.

Відповідно до Преамбули Закону України Про звернення громадян цей Закон регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Відповідно до ст. 1 цього Закону громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Разом з цим у цій же статті Закону України Про звернення громадян зазначено, що військовослужбовці, працівники органів внутрішніх справ і державної безпеки, а також особи рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України мають право подавати звернення, які не стосуються їх службової діяльності.

Дослідивши зміст скарги позивача, суд доходить висновку, що за своїм змістом вона стосується питань службової діяльності позивача, оскільки вона направлена на зміну рішення щодо його звільнення зі служби в поліції, тому суд доходить висновку, що на спірні правовідносини не поширюється дія Закону України Про звернення громадян.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 лютого 2024 року по справі № 420/35232/23, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Г.В. Семенюк
Судді С.Д. Домусчі О.І. Шляхтицький