Справа № 280/1322/24
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року Справа № 280/1322/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Мінаєвої К.В.,

за участю секретаря судового засідання Шаповалової А.С.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Кравченка О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування наказу у частині,

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст і підстави позовних вимог.

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі відповідач, ГУНП в Запорізькій області),у якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 26.01.2024 № 131, в частині застосування до старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани.

Крім того, просить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати.

Позовна заява та додатки до неї сформовані в підсистемі «Електронний суд» та подані у формі електронного документа представником позивача адвокатом Шишем А.Б., який діє на підставі ордеру серії АР №1162399 від 07.02.2024.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з 05.05.2022 обіймає посаду старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області. Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області «Про застосування дисциплінарного стягнення» від 26.01.2024 № 131 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани. Зазначеним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, що виразилось у тому, що під час повернення посвідчень водія не вносив відповідну інформацію про їхнє повернення до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП, не направляв вилучені посвідчення водіїв, позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС та при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП створював додаткові картки за однорідними правопорушеннями. Представник зауважує, що висновок службового розслідування було затверджено з пропуском встановленого строку. Також оскаржуваний наказ та висновок службового розслідування не містять інформації про те, коли та відносно яких осіб відповідна інформація не вносилася до ІП «Адмінпрактика». Висновок також не містить дати надходження до підрозділу адміністративної практики постанов суду, що не дає змоги встановити факт порушення терміну для направлення вилучених посвідчень водія до територіального органу з надання сервісних послуг МВС, а також перевірити сплив строку притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що посвідчення водіїв позивачу за актом приймання-передачі не передавалися, як і не передавалися постанови суду, якими відповідні особи були позбавлені права керування транспортними засобами. Відповідачем не враховано перебування позивача у відпустці та на лікарняному, коли його обов`язки покладалися на іншу особу. На переконання представника, підстави для застосування до старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани відсутні.

ІІ. Виклад позицій інших учасників справи.

28.03.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву (вх.№14993), у якому представник відповідача зазначає, що під час перевірки адміністративно-правозастосовної діяльності відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області в сфері безпеки дорожнього руху виявлено ряд грубих порушень, допущених поліцейським ОСОБА_1 . Щодо нібито пропущеного строку затвердження висновку службового розслідування представник зазначає, що такий був затверджений у межах одного місяця з дня його призначення 10.01.2024, враховуючи положення Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Із посиланням на докази зауважує, що інформація щодо тимчасового вилучення посвідчення водіїв до карток правопорушень у підсистемі ІП «Адміністративна практика» не внесена. Також звертає увагу, що позивач контролює у межах компетенції якість складання матеріалів про адміністративні правопорушення, своєчасність їх реєстрації; здійснює облік осіб, яких за рішенням суду позбавлено права керування транспортними засобами та забезпечує належне їх виконання. Підкреслює, що обставиною, яка обтяжує відповідальність поліцейського ОСОБА_1 , є наявність діючого дисциплінарного стягнення у вигляді догани. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Висловлює заперечення щодо вимоги про стягнення судових витрат.

10.05.2024 надійшло клопотання відповідача (вх.№22288) про долучення доказів вчинення ОСОБА_1 порушень, встановлених за результатами проведення службового розслідування.

30.05.2024 судом отримані додаткові пояснення відповідача (вх.№25578), у яких зазначено, що відповідно до функціональних обов`язків ОСОБА_1 здійснював: п. 8. контроль в межах компетенції якість і складання матеріалів про адміністративні правопорушення, своєчасність їх реєстрації в системі ІПНП; п. 9. здійснює облік осіб, яких за рішенням судових органів позбавлено спеціального права керування транспортними засобами та забезпечує належне їх виконання. З цією метою здійснює звірки з судовими органами на території обслуговування; п. 13. відповідає за додержанням адміністративно - застосовної діяльності у сфері безпеки дорожнього руху. Звертає увагу, що відповідні перевірки здійснювалися уповноваженими особами ГУНП не за конкретно визначений період а з метою перевірки адміністративно-правозастосовної діяльності відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області в сфері безпеки дорожнього руху. Щодо періодів перебування ОСОБА_1 у відпустці у 2023 році, то у висновках службового розслідування відсутня інформація щодо виявлених порушень службової дисципліни за періоди з 29.12.2022 по 11.01.2023, з 15.06.2023 по 28.06.2023, з 15.08.2023 по 28.08.2023, з 07.12.2023 по 08.12.2023, з 09.12.2023 по 03.01.2024.

21.06.2024 надійшло клопотання представника позивача (вх.№29277) про долучення доказів до матеріалів справи, а саме копії адміністративних справ відносно ОСОБА_2 за ст. 124, 130 КУпАП.

24.06.2024 судом отримані заперечення проти клопотання представника позивача (вх.№29634) з огляду на пропуск встановленого законом строку на подання доказів.

III. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 14.02.2024 суд залишив позовну заяву без руху на підставі статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та надав позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду доказів сплати судового збору.

Ухвалою від 26.02.2023 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику сторін; витребував докази по справі.

Ухвалою від 26.04.2024 суд призначив розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначив підготовче судове засідання на 16.05.2024; витребував докази по справі. Протокольною ухвалою від 16.05.2024 суд задовольнив клопотання відповідача про допит свідка начальника ВАП УПД ГУНП майора поліції ОСОБА_3 , яким здійснювалася позапланова перевірка адміністративно-правозастосовної діяльності відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області; оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 30.05.2024. Протокольною ухвалою від 30.05.2024 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив її до судового розгляду по суті на 19.06.2024. Протокольною ухвалою від 19.06.2024 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 01.07.2024.

Ухвалою від 01.07.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про залишення без розгляду клопотання представника ОСОБА_1 про долучення доказів; задовольнив клопотання представника ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку для подання доказів; визнав поважними причини пропуску представником ОСОБА_1 строку та поновити строк подання доказів, долучених до клопотання за вх.№29277 від 21.06.2024.

У судовому засіданні позивач просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, натомість представник відповідача заперечував проти заявлених позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні.

01.07.2024 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

IV. Фактичні обставини справи, встановлені судом.

Наказом начальника ГУНП в Запорізькій області від 05.05.2022 № 379 о/с «По особовому складу» капітан поліції ОСОБА_1 призначений на посаду старшого інспектора сектора реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького районного управління поліції.

Згідно з наказом начальника ГУНП в Запорізькій області від 10.01.2024 № 37 з метою повного, об`єктивного та всебічного дослідження виявлених недоліків, а також вжиття інших перевірочних заходів, у відповідності до вимог ст.ст. 14, 15 та 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, вимог Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, керуючись пп.8 п.5 р.V Положення про ГУНП в Запорізькій області, затвердженого наказом НПУ від 06.11.2015 № 24 призначено проведення службове розслідування за фактом порушення дисципліни окремими поліцейськими підрозділу адміністративно правозастосовної діяльності поліцейських відділення поліції № 3 ГУНП в Запорізькій області.

25.01.2024 начальником ГУНП в Запорізькій області затверджено висновок службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Запорізькій області від 26.01.2024 № 131 старший інспектор сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького районного управління капітан поліції Гайдай Андрій Васильович, який згідно з наказом ЗРУП від 25.01.2023 № 135 призначений уповноваженою особою за адміністративно-правозастосовною діяльністю по виконанню вимог Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, під час повернення посвідчень водія не вносив відповідну інформацію про їхнє повернення до ІП «Адмінпрактика» системи ІНПН, не направляв вилучені посвідчення водіїв, позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС, чим порушив вимоги пп.14 п.5 розділу ІІІ Положення про Реєстр адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, затвердженого наказом МВС України від 10.05.2019 № 359, п. 9 розділу ХІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395. При внесенні адміністративних матеріалів до інформаційного порталу Національної поліції створював додаткові картки за однорідними правопорушеннями, чим порушив п.3 розділу ІІ Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 13.03.2023 № 180.

Причинами та обставинами, які сприяли вчиненню зазначених порушень, є особиста недисциплінованість зазначених працівників поліції, відсутність контролю за діями підпорядкованого особового складу з боку начальника СРПП відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_4 та послаблення контролю за адміністративно-правозастосовною діяльністю працівників сектору реагування патрульної поліції зазначеного відділення поліції з боку начальника сектору адміністративної практики Запорізького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 .

Пунктом 5 наказу начальника ГУНП в Запорізькій області від 26.01.2024 № 131 за порушення службової дисципліни, вимог статті 1 частини 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, пп.14 п.5 розділу ІІІ Положення про Реєстр адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, затвердженого наказом МВС України від10.05.2019 № 359, п.9 розділу ХІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, п.3 розділу ІІ Інструкції з формування та ведення інформаційно-комунікаційної підсистеми «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 13.03.2023 № 180, що виразилось в тому, що під час повернення посвідчень водія не вносив відповідну інформацію про їхнє повернення до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП, не направляв вилучені посвідчення водіїв, позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС та при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП створював додаткові картки за однорідними правопорушеннями, до старшого інспектора СРПП відділення поліції № 3 Запорізького РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Позивач вважає оскаржуваний наказ у частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у виді суворої догани протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся до адміністративного суду за захистом своїх прав.

V. Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон). Цей Закон є спеціальним законодавчим актом, який регулює правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За приписами пункту 1 частини першої статті 18 Закону поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з частинами першою, другою статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України». Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Закон №2337-VІІІ), затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

У преамбулі Закону № 2337-VІІІ вказано, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з частинами першою, другою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

За пунктами 1, 2, 5, 9, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

У відповідності до положень частин першої, другої статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

З огляду на наведене суд зазначає, що зміст положень Дисциплінарного статуту свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Стаття 16 Дисциплінарного статуту передбачає, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася згідно з Указами Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022 від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, від 06.02.2023 № 58/2023, від 01.05.2023 № 254/2023, від 26.07.2023 № 451/2023, від 06.11.2023 № 734/2023, від 05.02.2024 №49/2024. Указом Президента України від 06.05.2024 № 271/2024 строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, тобто, останній діє на момент розгляду цієї справи.

Розділом V Дисциплінарного статуту визначені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану. Так, відповідно до частини третьої статті 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

На виконання вимог статті 14 Дисциплінарного статуту Міністерством внутрішніх справ України видано наказ від 07.11.2018 №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807, яким затверджено, зокрема, Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що управлінням превентивної діяльності проведено аналіз адміністративно-правозастосовної діяльності поліцейських відділення поліції № 3 ГУНП в Запорізькій області, в ході якого встановлено порушення дисципліни окремими поліцейськими вищезазначеного підрозділу. На підставі зазначеного наказом начальника ГУНП в Запорізькій області від 10.01.2024 № 37 призначене службове розслідування, яке вважається завершеним 25.01.2024, у день затвердження начальником ГУНП в Запорізькій області висновку за результатами службового розслідування.

Як зазначає позивач, діюче законодавство в спірних правовідносинах (щодо притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності) не містить положень щодо початку обчислення 15-денного строку проведення службового розслідування, тому доходить висновку, що початок перебігу такого строку слід рахувати з дати винесення начальником ГУНП в Запорізькій області, тобто з 10.01.2024, у зв`язку з чим останнім днем строку завершення службового розслідування було 24.01.2024, що свідчить про пропуск встановленого строку.

Суд погоджується з представником позивача, що чинним законодавством не передбачено порядку перебігу строків у відносинах щодо притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності. Водночас відповідно до частини шостої статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування. Відтак суд вважає за можливе за аналогією закону застосувати у спірних правовідносинах загальні положення щодо перебігу строків, а саме: перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (передбачено, зокрема, приписами КАС України, КЗпП України, ЦК України, лист Міністерства юстиції України від 21.07.2005 № 20-34-968). У зв`язку з наведеним суд дійшов висновку про безпідставність доводів представника позивача у цій частині.

Щодо фактичних обставин, відображених у висновку про результати службового розслідування, суд встановив наступне.

Відповідно до оскаржуваного наказу (у частині) до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани за порушення службової дисципліни, вимог статті 1 частини 3 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, пп.14 п.5 розділу ІІІ Положення про Реєстр адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, затвердженого наказом МВС України від10.05.2019 № 359, п.9 розділу ХІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395, п.3 розділу ІІ Інструкції з формування та ведення інформаційно-комунікаційної підсистеми «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 13.03.2023 № 180, що виразилось в тому, що під час повернення посвідчень водія не вносив відповідну інформацію про їхнє повернення до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП, не направляв вилучені посвідчення водіїв, позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС та при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП створював додаткові картки за однорідними правопорушеннями.

У висновку службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, зазначено, що у ході проведення розслідування встановлено, що згідно з наказом ЗРУП від 25.01.2023 № 135 уповноваженою особою за адміністративно-правозастосовною діяльністю по виконанню вимог Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07.11.2015 № 1395, у ВнП № 3 ЗРУП призначено старшого інспектора групи реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 ЗРУП капітана поліції ОСОБА_1 , у разі його відсутності його обов`язки покладаються на начальника сектору групи реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 ЗРУП капітана поліції ОСОБА_4 .

Стаття 126 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має відповідних документів на право керування таким транспортним засобом або не пред`явила їх для перевірки, або стосовно якої встановлено тимчасове обмеження у праві керування транспортними засобами. Санкцією частин третьої, п`ятої статті передбачено позбавлення права керування транспортними засобами.

Стаття 130 КУпАП встановлює відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка знаходиться у стані алкогольного сп`яніння, чи передачу керування транспортним засобом особі, яка перебуває у стані сп`яніння, а так само ухилення осіб, які керують транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан сп`яніння.

Під час службового розслідування виявлено ряд грубих порушень, зокрема, ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративне правопорушення, постанова за ст.126 КУпАП не виносилась, а правопорушник безпідставно був звільнений від адміністративної відповідальності.

- за ст.130 КУпАП відносно гр. ОСОБА_6 (протокол ААД № 179744 від 13.06.2023);

- за ст.130 КУпАП відносно гр.Дік (протокол ААД № 179745 від 13.06.2023);

- за ст.130 КУпАП відносно гр. ОСОБА_7 (протокол ААД № 179294 від 08.05.2023).

Також встановлено, що поліцейським ОСОБА_1 03.08.2023 складено протокол про адміністративне правопорушення ААД № 180323 відносно водія ОСОБА_8 , який скоїв дорожньо-транспортну пригоду, та не вилучив у порушника посвідчення водія, хоча санкція ст.124 КУпАП передбачає за цей вид правопорушення стягнення у вигляді позбавлення права керування строком від шести місяців до одного року.

Аналогічне порушення допущено при оформленні адміністративного матеріалу:

- за ст.124 КУпАП відносно гр. ОСОБА_2 (протокол ААД № 178654 від 24.04.2023);

- за ст.124 КУпАП відносно гр. ОСОБА_9 (протокол ААД № 180301 від 26.07.2023).

Крім того, 15.03.2023 о 17:39 за ч.2 ст.126 КУпАП відносно гр. ОСОБА_10 винесено постанову ЕАС № 6684542. Через 38 хвилин повторно винесено постанову ЕАС № 6684584 за ч.2 ст.126 КУпАП.

Також винесено дві постанови ЕАТ № 8153206 від 17.11.2023 за ч.1 ст.121 КУпАП, а справи об`єднано за ч.2 ст.36 КУпАП.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 він не може надати відповіді, чи вилучались посвідчення водія чи/або виносилась постанова за ст.126 КУпАП при оформленні матеріалу за ст.130 КУпАП відносно ОСОБА_11 (протокол ААД № 179744 від 13.06.2023), ОСОБА_12 (протокол ААД № 179745 від 13.06.2023), ОСОБА_7 (протокол ААД № 179294 від 08.05.2023), оскільки у зв`язку з проходженням тривалого терміну часу він не пам`ятає всі обставини події, зокрема, ким саме складалися матеріали про адміністративні правопорушення. При оформленні адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_2 (протокол ААД № 178654 від 24.04.2023) посвідчення водія у останнього не вилучалося у зв`язку з тим, що на гр.Біронт вже раніше був складений протокол за адміністративне правопорушення за ст.130 КУпАП та вилучено посвідчення водія. Стосовно ОСОБА_8 (протокол ААД № 180323 від 03.08.2023) та ОСОБА_9 (протокол ААД № 180301 від 26.07.2023) під час складання матеріалу посвідчення водія було надано для перевірки через додаток «Дія». Під час винесення електронної постанови відносно ОСОБА_10 за ч.2 ст.126 КУпАП ЕАС № 6684542 перевірка особи правопорушника здійснювалась за допомогою інформаційного порталу Національної поліції. На підставі чого за допомогою планшетного пристрою при винесенні постанов за однорідні правопорушення створювались додаткові картки та справи об`єднувались в одне провадження, ОСОБА_1 пояснив, що за допомогою планшетного приладу не створювались додаткові картки. З приводу непередання до територіальних органів з надання сервісних послуг МВС посвідчень водіїв, яких згідно з постановою суду позбавлено права керування ( ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 ) та зберігаються в територіальному підрозділі, пояснив, що виконання своїх повноважень, а саме в частині здійснення контролю за адміністративно-правозастосовною діяльністю в ВнП № 3 ЗРУП почав здійснювати з вересня 2022 року.

Наказом МВС України від 10.05.2019 № 359 затверджено Положення про Реєстр адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху (далі Положення № 359), яке відповідно до пункту 1 визначає порядок формування, ведення Реєстру адміністративних правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху (далі - Реєстр), який є функціональною підсистемою Єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ (далі - ЄІС МВС), що забезпечує збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних про адміністративні правопорушення у сфері безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, та порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, у тому числі зафіксовані у режимі фотозйомки (відеозапису) (далі - адміністративні правопорушення), що використовуються для формування звітності, а також надання відомостей з нього.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІІ Положення № 359 формування Реєстру розпочинається з дати внесення до нього відповідних відомостей про адміністративне правопорушення: 1) через функціональні підсистеми ЄІС МВС (далі - ФП ЄІС МВС), якщо адміністративне правопорушення зафіксовано в автоматичному режимі; 2) користувачами Реєстру, якщо адміністративне правопорушення зафіксовано в режимі фотозйомки (відеозапису) або не в автоматичному режимі.

Внесення до Реєстру відомостей про адміністративне правопорушення здійснюється шляхом фіксації користувачем інформації в картці обліку адміністративного правопорушення та вибору даних в електронних довідниках для заповнення картки обліку адміністративного правопорушення.

Згідно з підпунктом 14 пункту 5 розділу ІІІ Положення № 359 до картки обліку адміністративного правопорушення вносяться відомості про надсилання до відповідного територіального органу з надання сервісних послуг МВС вилученого посвідчення водія в разі позбавлення права керувати транспортним засобом громадянина України із зазначенням таких даних: серія та номер посвідчення водія; дата надсилання; територіальний орган з надання сервісних послуг МВС, до якого передається вилучене посвідчення водія; спосіб надсилання; вихідний номер супровідного листа.

Наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395 затверджено Інструкцію з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі (далі Інструкція № 1395), відповідно до пункту 1 якої Інструкція визначає процедуру оформлення поліцейськими підрозділів поліції та поліцейськими, на яких покладаються обов`язки із забезпечення безпеки дорожнього руху в окремих регіонах та населених пунктах, де тимчасово відсутня патрульна поліція (далі поліцейський), матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі.

За пунктами 1, 2 розділу XII Інструкції № 1395 за наявності підстав вважати, що водієм вчинено правопорушення, передбачене КУпАП, за яке може бути накладено адміністративне стягнення у вигляді позбавлення права керування транспортним засобом, поліцейські тимчасово вилучають посвідчення водія, виготовлене на бланку, та/або уносять до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відомості про це, які засобами центральної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС вносяться до Єдиного державного реєстру транспортних засобів. Про тимчасове вилучення посвідчення водія робиться запис у протоколі про адміністративне правопорушення (стаття 265-1 КУпАП).

Згідно з пунктом 9 розділу XII Інструкції № 1395 інформація про позбавлення права керування транспортним засобом протягом трьох робочих днів з дати надходження до підрозділів адміністративної практики постанови суду, згідно з якою особу позбавлено права керування транспортним засобом, вноситься до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та яка засобами центральної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС вноситься до Єдиного державного реєстру транспортних засобів.

Вилучене посвідчення водія, виготовлене на бланку, протягом п`яти робочих днів з дати надходження до підрозділів адміністративної практики постанови суду, згідно з якою особу позбавлено права керування транспортним засобом, передається до територіального органу з надання сервісних послуг МВС за місцем проживання особи з копією такої постанови суду.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що старший інспектор сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 3 Запорізького районного управління капітан поліції ОСОБА_23 під час повернення посвідчень водія не вносив відповідну інформацію про повернення посвідчень водія до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП, не направляв вилучені посвідчення водіїв серії НОМЕР_1 гр. ОСОБА_13 , НОМЕР_2 гр. ОСОБА_14 , НОМЕР_3 гр. ОСОБА_15 , НОМЕР_4 гр. ОСОБА_16 , НОМЕР_5 гр. ОСОБА_17 , НОМЕР_6 гр. ОСОБА_18 , НОМЕР_7 гр. ОСОБА_19 , НОМЕР_8 гр. ОСОБА_20 , НОМЕР_9 гр. ОСОБА_21 , НОМЕР_10 гр. ОСОБА_22 , позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС, чим порушив вимоги підпункту 14 пункту 5 розділу ІІІ Положення № 359, пункту 9 розділу ХІІ Інструкції № 1395.

Відповідно до довідки УПД ГУНП № 17/1/08-2024 від 20.01.2024 у порушення вимог Інструкції № 180 та Інструкції № 1395 до карток правопорушень у підсистемі ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП не внесено інформацію щодо тимчасового вилучення посвідчення водіїв ОСОБА_24 НОМЕР_11 , ОСОБА_16 ЯТА № 366563, ОСОБА_25 ВАН № 318/372, ОСОБА_26 КВІ № 1791238, ОСОБА_22 АБЛ № 18584, ОСОБА_27 ЯТА № 366563.

З метою офіційного з`ясування обставин справи у судовому розгляді було допитано у якості свідка ОСОБА_3 начальника відділу адміністративної практики управління превентивної діяльності (ВАП УПД) ГУНП. На початку листопада 2023 року були здійснені організаційно-штатні зміни створені підрозділи адміністративної практики (до цього були лише територіальні). На підрозділ покладаються функції здійснення контролю за адміністративно-правозастосовною діяльністю (якість складання та внесення відомостей до інформаційної підсистеми). Відділом та ОСОБА_3 було здійснено перевірку щодо деяких аспектів направлення посвідчень водіїв, які позбавлені права керування, до сервісних центрів МВС, дотримання строків реєстрації адміністративних матеріалів, правильна кваліфікація правопорушень, після чого було складено довідку, яку направлено до начальника ГУНП, для з`ясування зазначених у ній фактів. Приблизно у січні 2024 року був здійснений виїзд до відділення поліції № 3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області щодо перевірки посвідчень водіїв, що там знаходяться, та перевірки виконання вимог Постанови № 1086 та Інструкції № 1395. За наслідками перевірки встановлено, що деякі посвідчення до ТСЦ МВС не направлялись; деякі вилучені посвідчення знаходились у підрозділах, проте в картках до самих правопорушень була відсутня будь-яка інформація щодо вилученого посвідчення.

У контексті цих тверджень свідка, суд вважає також за необхідне зазначити, що відповідно до функціональних обов`язків ОСОБА_1 за 2022-2023 роки він: здійснює контроль в межах компетенції якість і складання матеріалів про адміністративні правопорушення, своєчасність їх реєстрації в системі ІПНП; здійснює облік осіб, яких за рішенням судових органів позбавлено спеціального права керування транспортними засобами та забезпечує належне їх виконання - з цією метою здійснює звірки з судовими органами на території обслуговування; відповідає за додержанням адміністративно - застосовної діяльності у сфері безпеки дорожнього руху.

Разом з тим, хоча, як зазначив відповідач, у періоди відпустки / перебування на лікуванні позивача з 29.12.2022 по 11.01.2023, з 15.06.2023 по 28.06.2023, з 15.08.2023 по 28.08.2023, з 07.12.2023 по 08.12.2023, з 09.12.2023 по 03.01.2024 у висновках службового розслідування відсутня інформація щодо виявлених порушень службової дисципліни за вказані періоди, суд зазначає, що згідно з наказом ЗРУП ГУНП в Запорізькій області від 25.01.2023 № 135 уповноваженою особою за адміністративно-правозастосовною діяльністю по виконанню вимог Інструкції № 359 призначено ОСОБА_1 та у разі його відсутності його обов`язки покладаються на ОСОБА_4 .

Також, як встановлено судом, за таким напрямком роботи, як внесення інформації щодо направлення водійських посвідчень до ТСЦ, наказом ЗРУП ГУНП в Запорізькій області від 14.08.2023 № 911 була закріплена інспектор СП ЗРУП старший лейтенант ОСОБА_28 , якій було доведено до відома, що до її посадової інструкції додано пункт 1.5 щодо контролю за своєчасним внесенням інформації до ІПНП, направлення адміністративних матеріалів за ст.130 КУпАП до суду, направленням посвідчень водіїв до ТСЦ МВС.

Водночас, яким чином відповідачем враховані періоди перебування позивача у відпустці та на лікарняному при встановленні фактів вчинення саме позивачем дій, на підставі яких його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, у матеріалах службового розслідування не зазначено. Так само не вказано, як саме дисциплінарною комісією враховані періоди відсутності позивача на робочому місці у зв`язку з перебуванням у відпустці / на лікарняному та покладення на цей час його обов`язків на ОСОБА_4 .

При цьому суд враховує, що за результатом проведеного службового розслідування ОСОБА_4 також був притягнутий до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення (більш суворим, ніж до позивача) у виді попередження про неповну службову відповідність.

Крім того, щодо порушення позивачем пункту 9 розділу XII Інструкції № 1395 відповідачем також не відображено у висновку службового розслідування, а відтак відсутні докази врахування дати надходження до підрозділів адміністративної практики постанови суду, згідно з якою особу позбавлено права керування транспортним засобом, з якої обчислюється строк внесення відповідної інформації до ІКС «Інформаційний портал Національної поліції України» та строк передачі до територіального органу з надання сервісних послуг МВС вилученого посвідчення водія. Відтак не можна достеменно вважати, що відповідачем було враховано період, на який припадав обов`язок саме позивача внести інформацію про позбавлення права керування транспортним засобом та передати вилучені посвідчення.

Відповідно до положень Порядку зберігання вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення речей і документів, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 16.01.2012 № 17, речі і документи приєднуються до справи, крім тих, що за своїми властивостями (габаритами, кількістю, вагою, об`ємом) не можуть бути приєднані до справи. Речі і документи, приєднані до справи, зберігаються в індивідуальному сейфі (металевій шафі) посадової особи, в провадженні якої перебуває справа про адміністративне правопорушення. Речі і документи, що не можуть бути приєднані до справи, зберігаються в приміщеннях уповноваженого органу або його підрозділу, обладнаних сейфами (металевими шафами), стелажами, оббитими металом дверима, гратами на вікнах, охоронною та протипожежною сигналізацією (далі - обладнані приміщення). За відсутності обладнаного приміщення виділяються спеціальні сейфи (металеві шафи) достатнього розміру.

Для обліку речей і документів у кожному уповноваженому органі або його підрозділі ведеться книга обліку речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення. Передача речей і документів, які за своїми властивостями повинні зберігатися в обладнаному приміщенні, здійснюється відразу після їх обліку у книзі обліку. Відповідальна особа під час прийняття для зберігання речей і документів перевіряє відповідність даних, зазначених у протоколі про вилучення речей і документів чи відповідних записах у протоколі про адміністративне правопорушення, огляд речей або про адміністративне затримання, їх фактичному стану.

Таким чином, необґрунтованими та безпідставними є доводи представника позивача про відсутність складених актів прийому-передачі тимчасово вилучених посвідчень водії, оскільки такі не складаються, позаяк про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення, ведеться лише книга обліку.

Водночас у матеріалах службового розслідування також відсутні докази врахування записів книги обліку речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Під час судового розгляду позивач надав копії матеріалів справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст. 124, 130 КУпАП. Службовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення ААД № 178654 від 24.04.2023 відносно водія гр. ОСОБА_2 , яка скоїла дорожньо-транспортну пригоду, а ОСОБА_1 не вилучив у порушника посвідчення водія, хоча санкція ст.124 КУпАП передбачає за цей вид правопорушення стягнення у вигляді позбавлення права керування строком від шести місяців до одного року.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що 04.04.2023 був складений протокол про адміністративне правопорушення ААД № 179283 про порушення ОСОБА_2 ч.1 ст.130 КУпАП, санкція норми якої передбачає позбавлення права керування транспортними засобами, у зв`язку з чим у графі «тимчасово вилучені документи» зазначено серію та номер посвідчення водія вказаної особи. 24.04.2023 був складений протокол про адміністративне правопорушення ААД № 178654 про порушення ОСОБА_2 ст.124 КУпАП, санкція якої також передбачає позбавлення права керування транспортними засобами, проте у графі «тимчасово вилучені документи» зазначено «не вилучається». Відтак, ОСОБА_1 не міг вилучити посвідчення водія ОСОБА_2 при складанні протоколу ААД № 178654 від 24.04.2023, оскільки таке вже було вилучене при складанні протоколу ААД № 179283 від 04.04.2023.

Зазначене позивачем знайшло своє підтвердження у наданих ним доказах, що, у свою чергу, спростовує встановлений службовим розслідуванням факт невилучення ОСОБА_1 посвідчення водія у ОСОБА_2 . Тобто, маючи доступ до матеріалів справ адміністративного правопорушення, дисциплінарна комісія ГУНП в Запорізькій області не дослідила належним чином усі обставини справи та дійшла помилкового висновку про притягнення позивача до відповідальності за факт невилучення посвідчення водія у ОСОБА_2 .

Отже, хоча направлення вилучених посвідчень водіїв, позбавлених права керування транспортним засобом, до ТСЦ МВС та внесення відповідної інформації під час повернення посвідчень водії до ІПНП є безпосередніми обов`язками ОСОБА_1 , проте під час проведення службового розслідування та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідачем не враховані зазначені вище обставини, які впливають на встановлення вини саме ОСОБА_1 у вчиненні розглядуваних порушень та, відповідно, на притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Щодо встановленого порушення створення додаткових карток за однорідними правопорушеннями при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП слід зазначити наступне.

Наказом МВС України від 13.03.2023 № 180 затверджено Інструкцію формування та ведення інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі Інструкція № 180), за пунктом 1 якої Інструкція визначає порядок формування та ведення в центральному органі управління поліції, територіальних (у тому числі міжрегіональних) органах поліції (далі - орган (підрозділ) поліції) інформаційної підсистеми «Адміністративна практика» (далі - ІП «Адмінпрактика») інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - система ІПНП), призначеної для забезпечення формування поліцією інформаційних ресурсів щодо автоматизованого обліку адміністративних правопорушень, крім адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі, та порушень правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, у тому числі зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису) (далі - адміністративні правопорушення), та осіб, які їх вчинили.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Інструкції № 180 формування (наповнення) та ведення (підтримка в актуальному стані) інформаційних ресурсів ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП здійснюються уповноваженою посадовою особою органу (підрозділу) поліції державною мовою, а для відомостей про особу, яка вчинила адміністративне правопорушення, види яких визначені відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення, що належать до сфери діяльності поліції, іноземною мовою (за потреби), за допомогою технічних і програмних засобів системи ІПНП на підставі протоколів про адміністративні правопорушення, постанов у справах про адміністративні правопорушення, тимчасових дозволів на право керування транспортними засобами, протоколів про адміністративне затримання, складених (винесених) уповноваженими посадовими особами органу (підрозділу) поліції.

Зміни та/або доповнення інформації в ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП здійснюються уповноваженою посадовою особою органу (підрозділу) поліції, якою було її внесено, або іншою уповноваженою посадовою особою органу (підрозділу) поліції, визначеною керівником відповідного органу (підрозділу) поліції (або особою, яка виконує його обов`язки).

Уповноважені посадові особи органів (підрозділів) поліції забезпечують повноту, достовірність і своєчасність внесення інформації до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Інструкції № 180 інформація про вчинене адміністративне правопорушення та особу, яка його вчинила, за наявності технічної можливості вноситься уповноваженою посадовою особою органу (підрозділу) поліції до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП за допомогою мобільного логістичного пристрою.

У разі відсутності технічної можливості внесення інформації про вчинене адміністративне правопорушення та особу, яка його вчинила, за допомогою мобільного логістичного пристрою така інформація вноситься до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП протягом трьох діб із дати отримання матеріалів про адміністративні правопорушення уповноваженими посадовими особами органів (підрозділів) поліції, на яких покладено обов`язки щодо реєстрації матеріалів про адміністративні правопорушення в ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП.

Реєстрація інформації про вчинені адміністративні правопорушення та осіб, які їх вчинили, в ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП здійснюється на підставі протоколів про адміністративні правопорушення, постанов у справах про адміністративні правопорушення, тимчасових дозволів на право керування транспортними засобами, протоколів про адміністративне затримання, оформлених відповідно до законодавства України.

Під час службового розслідування встановлено, що при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП позивач створював додаткові картки за однорідними правопорушеннями, тобто такими, які однаково характеризують об`єктивну сторону певного адміністративного правопорушення (постанова серії ЕАТ № 8217213 від 27.11.2023, ЕАТ № 8167581 від 19.11.2023, ЕАТ № 8165981 від 18.11.2023, ЕАТ № 8101076 від 08.11.2023), чим порушив пункт 3 розділу ІІ Інструкції № 180.

При допиті свідка ОСОБА_3 судом з`ясовано, що дані, внесені позивачем до системи, не відповідали винесеним постановам. Водночас, роз`яснюючи порядок внесення до ІПНП карток, ОСОБА_3 , як начальник відділу адміністративної практики, зазначив, що при скоєнні декількох адміністративних правопорушень у підсистему вноситься інформація згідно протоколу та постанови. У паперовій постанові указані, до прикладу, усі статті КУпАП, за якими притягнуто особу до адміністративної відповідальності, а в електронній постанові зазначається лише одна стаття. На питання суду щодо правової підстави такого способу внесення, свідок зазначив, що це покладається на розсуд поліцейського, оскільки в Інструкції не передбачено, що постанова повинна бути повністю в електронній формі. При цьому ОСОБА_3 зазначив, що у даній ситуації наявне порушення строків реєстрації (більше трьох діб), що і було зазначено у довідці, та у випадку внесення такої інформації протягом трьох діб такі дії позивача не вважались би порушенням.

Таким чином, саме внесення додаткових карток за однорідними правопорушеннями за встановлених обставин не може вважатись порушенням, водночас, як було наголошено ОСОБА_3 , мало місце саме несвоєчасність внесення позивачем відомостей до ІПНП.

У судовому розгляді судом досліджено надані відповідачем відомості (картки адміністративних правопорушень) до ІКС ІПНП, які були внесені до системи ОСОБА_1 (а.с.235-239, т.1), та встановлено наступне:

- протокол серії ЕАТ № 8217213 від 27.11.2023 складено поліцейським ОСОБА_29 щодо порушення ОСОБА_30 ч.1 ст.126 КУпАП відомості до ІКС ІПНП внесені 29.11.2023;

- протокол серії ЕАТ № 8101076 від 08.11.2023 складено поліцейським ОСОБА_29 щодо порушення ОСОБА_31 ч.1 ст.126 КУпАП відомості до ІКС ІПНП внесені 08.11.2023 та 09.11.2023;

- протокол серії ЕАТ № 8167581 від 19.11.2023 складено поліцейським Белименком Д. щодо порушення ОСОБА_32 ч.1 ст.126 КУпАП відомості до ІКС ІПНП внесені 19.11.2023;

- протокол серії ААД № 179734 від 06.06.2023 складено поліцейським Бегей щодо порушення ОСОБА_19 ч.1 ст.130 КУпАП відомості до ІКС ІПНП внесені 07.06.2023.

Таким чином, з досліджених карток адміністративних порушень судом встановлено, що ОСОБА_1 не було порушено строків внесення інформації про вчинене адміністративне правопорушення та особу, яка його вчинила до ІП «Адмінпрактика» системи ІПНП, оскільки відповідна інформація була внесена протягом трьох діб, як і передбачено пунктом 3 розділу ІІ Інструкції № 180.

Як встановлено судом, наказом начальника ГУНП в Запорізькій області від 26.01.2024 № 131 встановлено порушення ОСОБА_1 вимог пункту 3 розділу ІІ Інструкції № 180, а саме створення додаткових карток за однорідними правопорушеннями при внесенні адміністративних матеріалів до ІПНП.

Водночас суд звертає увагу, що Інструкцією № 180 не передбачений порядок внесення до інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» відомостей у разі вчинення особою однорідних правопорушень. Алгоритм внесення інформації до системи, який був висвітлений ОСОБА_3 , є його суб`єктивним трактуванням вимог пункту 3 розділу ІІ Інструкції № 180.

У постанові Верховного Суду від 28.05.2020 року у справі №826/17201/17 звернуто увагу, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Таким чином, за відсутності чітко визначеного порядку внесення відомостей до ІКС ІПНП у випадку вчинення особою однорідних адміністративних правопорушень притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за порушення вимог пункту 3 розділу ІІ Інструкції № 180 є необґрунтованим та безпідставним.

З огляду на вказане, суд зазначає, що під час проведення службового розслідування відповідач не повно встановив обставини, не з`ясував наявність порушення та якими саме доказами зафіксовано факт вчинення позивачем зазначеного у висновку та спірному наказі порушення, та не встановив дійсних обставин події в частині, що стосується позивача.

Суд зауважує, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто, надати їм правову оцінку, зокрема, прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Згідно з частинами шостою-восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби

Таким чином, керівник при застосуванні до поліцейського дисциплінарного стягнення наділений повноваженнями на власний розсуд визначити вид такого стягнення.

Відповідно до статті 29 Статуту, передбачено особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Судом встановлено, що наказом ІНФОРМАЦІЯ_1 від 10.01.2024 до позивача застосовано догану за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог п.1 с.1, пп.2, 8 п.3 ст.1 розділу І Дисциплінарного статуту, пп.1, 2 п.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», пп.6 п.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, Методичних рекомендацій щодо організації діяльності нарядів поліції в територіальних підрозділах ГУНП в Запорізькій області, що залучаються до охорони публічного порядку, затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 12.09.2022 №707, що виразилось у порушенні службової дисципліни, непрофесійному виконанні своїх службових обов`язків, а саме виконуючи службові обов`язки, перебував без засобів індивідуального захисту (бронежилету), а також залишив автоматичну зброю без нагляду, передавши її іншій особі, що могло призвести до тяжких наслідків.

Проаналізувавши зміст статті 29 Дисциплінарного статуту у постанові від 23.11.2023 у справі №420/14443/22 Верховний Суд виснував, що вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою. Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно.

У цій же постанові Верховний Суд підсумував, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.

Вказані висновки підтримані Верховним Судом і у постанові від 29.02.2024 у справі №260/5566/22.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Ці комісії за наслідком службового розслідування складають висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також стосовно його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. У висновку вказується вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. На підставі цього висновку уповноважений керівник особи, яка вчинила правопорушення, вирішує питання про накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

Оскільки підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи упродовж службового розслідування, з`ясування усіх необхідних обставин вчинення дисциплінарного порушення для обґрунтованого висновку, уточнення ступеня вини, встановлення суті незаконних дій особи, негативних наслідків до яких такі дії призвели, встановлення причинно-наслідковий зв`язок між такими негативними наслідками та протиправними діями особи, то відповідач повинен був би про це зазначити у висновку службового розслідування.

Однак, висновку службового розслідування не видно, що при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани було ураховано характер проступку, його службову характеристику.

На підставі викладеного, суд вважає, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани є надто суровим та неспівмірним з службовою характеристикою позивача, характером вчиненого правопорушення за відсутності встановлення настання негативних наслідків.

В той же час наданими до матеріалів справи доказами вчинення позивачем зазначеного у наказі проступку підтверджується лише частково, з огляду на що, відповідачем протиправно притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Дослідивши надані сторонами до матеріалів справи докази, суд дійшов висновку, що відповідачем в ході розгляду справи не доведено та не підтверджено належними доказами обґрунтованість висновків службового розслідування та правомірність винесення спірного наказу (у частині, що стосується позивача).

VI. Висновки суду.

Частинами першою, другою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Надавши оцінку усім доказам в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

VII. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Квитанцією від 20.02.2024 № 1562-3101-5719-7729 підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 968,96 грн. За таких обставин, враховуючи вимоги статті 139 КАС України, судові витрати на оплату судового збору у розмірі 968,96 грн підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 26.01.2024 № 131 «Про застосування дисциплінарного стягнення» у частині застосування дисциплінарного стягнення до старшого інспектора сектора СРПП відділення поліції № 3 Запорізького районного управління поліції ГУНП капітана поліції Гайдая Андрія Васильовича у вигляді суворої догани.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Запорізькій області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 968,96 грн (дев`ятсот шістдесят вісім гривень 96 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін:

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_12 .

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Запорізькій області, місцезнаходження: вул.Апухтіна Дмитра, буд. 29, м. Запоріжжя, 69057; .

Рішення у повному обсязі складено та підписано 10.07.2024.

Суддя К.В. Мінаєва