Справа № 292/875/24
Суддя: Рябенька Т. С.
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 292/875/24
Провадження № 2-а/292/4/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2024 року с-ще Пулини

Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Рябенька Т.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП ГУНП в Житомирській області капітана поліції Тимчишина Ю.М. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з даним адміністративним позовом до інспектора СРПП ГУНП в Житомирській області капітана поліції Тимчишина Ю.М., в якому просить визнати поважним пропуск та поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ББА № 319274 від 21.05.2024, інспектором СРПП ГУНП в Житомирській області капітаном поліції Тимчишиним Ю.М., визнати незаконною та скасувати вказану постанову, закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

В описовій частині позовної заяви позивач посилається на те, що намагався оскаржити постанову відповідача до Головного управління Національної поліції у Житомирській області, однак на руки отримав відмову в перегляді та скасування даної постанови лише 02.07.2024, що підтверджується відміткою на доданій до позовної заяви копії відповіді на звернення ОСОБА_1 до Управління превентивної діяльності ГУНП в Житомирській області № СЕД-2902-2024 від 10.06.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи викладені обставини, що підтверджуються належними доказами, суддя

дійшла висновку про можливість поновлення позивачу пропущеного строку звернення до суду з даним позовом.

Водночас, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя дійшла такого висновку.

У відповідності до ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява повинна містити, зокрема:

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов"язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб"єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. В порушення вимог п. 1 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві не зазначено повного найменування юридичної особи та повного імені та по батькові її посадової особи, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомі номери засобів зв`язку, адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін. Крім того, в порушення вимог пунктів 6 та 7 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору та відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися. В порушення вимог п. 8 ч. 5 ст.160 КАС України в позовній заяві не зазначено відомостей щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви. Також, в порушення вимог п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві відсутнє обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод, інтересів позивача. Крім того, до позовної заяви додана ксерокопія оскаржуваної постанови, яка є неналежно виготовленою, що унеможливлює її читання. Із матеріалів справи вбачається, що відповідачем у позовній заяві зазначено інспектора СРПП ГУНП в Житомирській області капітана поліцї ОСОБА_2 , який безпосередньо підпорядкований ГУНП в Житомирській області і яким за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення була винесена постанова про накладення адміністративного стягнення, що оскаржується позивачем. Однак при розгляді справ про адміністративні правопорушення представники

відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері безпеки дорожнього руху. Виходячи з цього, інспектор СРПП не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган Національної поліції, на який положеннями ст.222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема ст. 132-1 КУпАП. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а, який суд враховує з огляду на положення ч. 5 ст. 242 КАС України. Крім того, згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Відповідно до ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. Правові засади справляння судового збору, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір». Відповідно ст. 4 Закону України "Про судовий збір" у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно постанови Верховного Суду від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов"язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Частиною 5 статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Враховуючи вищевикладене, дослідивши матеріали адміністративної позовної заяви, суддя приходить до висновку, що позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605,60 грн та надати оригінал квитанції про сплату судового збору, або надати докази, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Згідно ч. ч. 1, 2, 3 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху

постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення вказаних в даній ухвалі недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 121, 122, 160, 161, 169, 286, 294 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду з адміністративним позовом. Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП ГУНП в Житомирській області капітана поліції Тимчишина Ю.М. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованого не в автоматичному режимі залишити без руху, про що повідомити позивача. Надати позивачу ОСОБА_1 строк в межах п"яти днів з дня вручення копії ухвали суду для усунення зазначених в ній недоліків. Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т. С. Рябенька