Справа № 340/4526/24
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2024 року м. Кропивницький Справа №340/4526/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Момонт Г.М., розглянувши матеріали у справі

за позовом: Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41

до відповідача: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

про стягнення вартості предметів однострою особистого користування,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_1 вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився у розмірі 1 748,04 грн на користь ГУНП в Кіровоградській області.

Відповідно до ч.ч.1, 5 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У позовній заяві представником позивача заявлено клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке мотивоване тим, що строк подачі позову до відповідача припав на період вторгнення та початок повномасштабних воєнних дій зі сторони агресора російської федерації, а на всій території України введено воєнний стан, який триває по теперішній час, у зв`язку з чим, на виконання вимог Порядку забезпечення евакуації, зберігання та знищення документів в умовах особливого періоду та Типової інструкції про порядок ведення обліку, зберігання, використання і знищення документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 19.10.2016 р. №736, архівна особова справа, арматурна картка та інші документи й обліки на ОСОБА_1 були евакуйовані до безпечного місця дислокації, а підготовлені документи для пред`явлення позовної заяви були знищені з метою недопущення витоку будь-якої інформації щодо колишніх співробітників. Представник позивача зазначає, що відповідно до інформації з відкритих джерел в Кіровоградській області з 24.02.2024 р. по 04.07.2024 р. було офіційно повідомлено ЗМІ про 71 вибух, повітряні тривоги були об`явлені загальною тривалістю протягом 3 371 години, найтриваліше тривоги оголошувались в період часу з 06:00 до 18:00 години. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску звернення до суду, представник позивача, із посиланням на практику Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та Європейського суду з прав людини, зазначає, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірного формалізму) може позбавити заявників права звертатися до суду.

Суддя зауважує, що строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

До того ж, суддя зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Спір у даній справі стосується відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився та зумовлений проходженням ОСОБА_1 публічної служби, а тому до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки встановлені ч.5 ст.122 КАС України.

Оскільки ОСОБА_1 проходив службу в ГУНП в Кіровоградській області по 04.02.2022 р., то строк звернення до суду щодо стягнення вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився розпочався 05.02.2022 р. та сплинув 07.03.2022 р.

Позовна заява подана до суду 05.07.2024 року, тобто через 2 роки 4 місяці після спливу строку звернення до суду з даним позовом.

Оцінюючи наведені представником позивача обставини для поновлення строку звернення до суду, суд враховує наступне.

У постанові від 29.09.2022 р. у справі №500/1912/22 Верховний Суд сформував правову позицію відповідно до якої сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Так, представником позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду наведено кількість вибухів на території Кіровоградської області, однак не обґрунтовано, які обставини перешкоджали зверненню до суду з даним позовом у періоди, коли не було повітряних тривог. Саме по собі існування загрози витоку будь-якої інформації стосовно колишніх співробітників не є підставою для поновлення строків звернення до суду без встановлення судом причинно-наслідкового зв`язку між конкретною загрозою та обставиною пропуску строків звернення до суду. Більш того, на час подачі позивачем даного позову в Україні продовжує діяти воєнний стан, оголошуються повітряні тривоги та продовжує існувати загроза витоку будь-якої інформації стосовно колишніх співробітників, однак, за вказаних обставин позивач мав можливість подати позов 05.07.2024 р. При цьому представником позивача не мотивовано, що саме перешкоджало зверненню до суду у більш короткий проміжок часу, після початку перебігу строків звернення до суду за існування тих самих умов (введення воєнного стану, оголошення повітряних тривог).

Зважаючи на викладене, зазначені у заяві підстави пропуску строку звернення до суду, суддя розцінює як необґрунтовані, а тому позивачу потрібно надати до суду заяву про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Окрім того, у відповідності до ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 р. №3460-IX установлено, що у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 гривень.

Зважаючи на зміст позовних вимог встановлено, що позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру, при цьому 1,5% майнових вимог становить 26,22 грн (1 748,04 грн х 1,5%), тобто менше ніж законодавчо встановлений мінімальний розмір судового збору для адміністративного позову майнового характеру поданого суб`єктом владних повноважень 3 028,00 грн, а тому за позовну вимогу майнового характеру підлягає сплаті судовий збір у розмірі 3 028,00 грн.

Отже, позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору в сумі 3 028,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст.122, 123, 160, 161, 169, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування залишити без руху.

2. Позивачу надати десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням інших підстав пропуску такого строку та наданням підтверджуючих вказані обставини доказів; докази сплати судового збору в сумі 3 028,00 грн.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк така позовна заява буде повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання її суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ