Справа № 520/5080/24
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2024 р. Справа № 520/5080/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Калиновського В.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024, головуючий суддя І інстанції: Біленський О.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 25.04.24 по справі № 520/5080/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області , Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області

про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області та Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023 про організацію проведення службового розслідування;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №79 від 30.01.2024 в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №3 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області "По особовому складу" №58 о/с від 05.02.2024 в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 інспектора взводу №3 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області;

- поновити на посаді інспектора взводу №3 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 05.02.2024 по день поновлення на службі.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначав, що вважає наказ ГУНП в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023, накази ГУНП в Харківській області №79 від 30.01.2024 та №58 о/с від 05.02.2024 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді, посилаючись на те, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023 винесено з порушенням Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений наказом МВС №893 від 07.11.2018, оскільки станом на день видання вказаного наказу ОСОБА_1 перебував на посаді інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області. Отже, на думку позивача, в даному випадку у керівника ГУНП в Дніпропетровській області не було повноважень для призначення проведення службового розслідування, так як позивач станом на день видання наказу про організацію проведення службового розслідування займав посаду у ГУНП в Харківській області. Як результат, накази ГУНП в Харківській області №79 від 30.01.2024 та №58 о/с від 05.02.2024 є також протиправними, оскільки винесені на підставі неправомірно призначеного та проведеного службового розслідування. Крім того, позивач також посилається на неправомірність висновків службового розслідування, які базуються на протоколі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, в той час як справа про адміністративне правопорушення перебуває на розгляді Московського районного суд м. Харкова (справа №643/13497/23), рішення по якій не прийняте до теперішнього часу, вина позивача у вчиненні вказаного правопорушення не доведена. Тому, на думку позивача, висновок службового розслідування та оскаржувані накази є протиправними та передчасними. Крім того, позивач вважає, що не повинен був інформувати керівництво про подію, яка сталась з ним поза службовий час, а також складати і надсилати до слідчого відділу ініціативні рапорти. Щодо керування транспортним засобом на території м. Харків під час дії комендантської години позивач у позові зазначає, що не порушував будь-яких заборон, так як такі заборони не встановлені у визначеному Законом порядку та в Україні не передбачено будь-якої відповідальності за порушення комендантської години. Тому, посилання відповідачів у висновку службового розслідування та наказах на те, що дії ОСОБА_1 , а саме керування транспортним засобом на території міста Харків в період дії комендантської години, є дисциплінарним проступком, позивач вважає надуманими та протиправними.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023 винесено з порушенням Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений наказом МВС №893 від 07.11.2018, оскільки станом на день видання вказаного наказу ОСОБА_1 перебував на посаді інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області. Отже позивач вважає, що в даному випадку у керівника ГУНП в Дніпропетровській області не було повноважень для призначення проведення службового розслідування, так як позивач станом на день видання наказу про організацію проведення службового розслідування займав посаду у ГУНП в Харківській області. Як результат, накази ГУНП в Харківській області №79 від 30.01.2024 та №58 о/с від 05.02.2024 є також протиправними, оскільки винесені на підставі неправомірно призначеного та проведеного службового розслідування.

Також позивач зазначає, що висновок службового розслідування є неправомірними, так як базується на протоколі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП, в той час як справа про адміністративне правопорушення перебуває на розгляді Московського районного суд м. Харкова (справа № 643/13347/23), рішення по якій не прийняте до теперішнього часу, вина позивача увчиненні вказаного правопорушення не доведена, а саме не доведено факту відмови від проходження огляду на стан сп`яніння. Тому на думку позивача, висновок службового розслідування та оскаржувані накази є протиправними та передчасними.

Щодо керування транспортним засобом під час комендвнтської години, позивач зазначає, що наказом Харківської обласної військової адміністрації № 199В від 05.012.2022 року не призначався комендант, який згідно порядку визначає час протягом якого діє комендантська година, межі та території запровадження комендантської години, порядок руху транспортних засобів, тощо. Отже ОСОБА_1 вважає, що не порушував будь-яких заборон, так як такі заборони не встановлені у визначеному Законом порядку. Тим більше в Україні не передбачено будь-якої відповідальності за порушення комендантської години.

Щодо інформування керівництва про складання адміністративного протоколу, позивач зазначає, що 11.12.2023 року та у подальшому не повідомив керівництво Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про подію, яка сталась з ним 10.12.2023 року, так як згідно наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 880 о/ с від 08.12.2023 року, останній вже не підпорядковувався керівництву Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області. Вважає, що не зобов`язаний був інформувати керівництво Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області про подію яка сталась з ним у поза службою, так як такі події стались не під час несення ним служби. ОСОБА_1 10.12.2023 року та у подальшому не інформував керівництво ГУНП в Харківській області про подію, яка сталась з ним 10.12.2023 року, а саме складання у відношенні нього протоколу про адміністративне правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, так як ще не був призначений на посаду в ГУНП Харківської області. Після призначення на посаду інспектора взводу № 2 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області, а саме 14.12.2023 року ОСОБА_1 доповів керівнику про подію від 10.12.2023 року, але про подію вже було відомо керівництву від УГІ ГУНП в Харківській області. Також на переконання позивача він не зобов`язаний був інформувати керівництво ГУНП в Харківській області про подію яка сталась з ним 10.12.2023 року, так як він не був працівником ГУНП в Харківській області, а подія сталась поза службою.

Крім того, апелянт наголошує, що ініціативний рапорт складається оперуповноваженим при отриманні інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розкриттю та досудовому розслідуванню. Тобто лише у разі отримання такої інформації (яка заслуговує на оперативний інтерес) оперуповноважений складає такий ініціативний рапорт. Так як у оперуповноваженого ОСОБА_1 була відсутня така інформація протягом трьох останніх місяців роботи у ВКП Павлоградського РВП, останній не складав ініціативні рапорти та не надсилав їх до органу досудового розслідування. Відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції є довіра населення до поліції, а не показник складання ініціативних рапортів та надсилання їх до органів досудового розслідування і тим більше не показник розкритих злочинів. ОСОБА_1 молодий працівник карного розшуку (станом на вересень-грудень, йому було 23 роки, на посаді перебував лише 2 роки), він, за відсутності певного досвіду не мав можливості ефективно працювати по лінії роботи, щодо протидії організованої злочинності. На переконання позивача, керівництво непрофесійно та безпідставно визначала лінії роботи для працівників ВКП Павлоградського РВП. Працівник оперативного підрозділу, який працює на посаді два роки, не може мати достатньо оперативної інформації щодо організованої злочинності та взагалі належно протидіяти їй. За такою лінією повинен бути закріплений лише досвідчений працівник, а не оперуповноважений зі стажем «2 роки».

Відповідач, Головне управління Національної поліції в Харківській області, скориставшись своїм правом надав до Другого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому зазначає, що наказом начальника ГУНП в Харківській області від 30.01.2024 №79 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пункту 1 частини 1 статті 18 та статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14 та абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух» та пункту 2.5 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, пункту 8 Розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 №07т, пункту 1 наказу Харківської військової адміністрації «Про затвердження комендантської години на території Харківської області», до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. 05.02.2024 наказом ГУНП в Харківській області №58 о/с позивача звільнено зі служби в поліції згідно з п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію». Усі фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування. Дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку обставини діяння поліцейського з`ясувала повно, оцінила вірно, вчинене поліцейським діяння кваліфікувала правильно, норму закону визначила належну, зміст норми права витлумачила відповідно до її дійсної суті, а відтак, забезпечила дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (засадничих гарантій притягнення особи до вань у Національній поліції України, який затверджений наказом МВС №893 від 07.11.2018, оскільки станом на день видання вказаного наказу ОСОБА_1 перебував на посаді інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особливого призначення ГУНП в Харківській області

Відповідач, Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області, також надав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому зазначає, що позивач проходив службу у ГУНП в Дніпропетровській області на посаді оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області. Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 08.12.2023 №880о/с оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до ч. 9 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію», з 11.12.2024 переведено для подальшого проходження служби до ГУНП в Харківській області. 14.12.2023 поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області під час здійснення профілактичних заходів відносно поліцейських, які переведені до ГУНП в Харківській області з інших областей (вх. №2463 від 19.12.2023) виявлено факт складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП (серії ААД №603909) відносно оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Оскільки, на момент вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 був діючим працівником ГУНП в Дніпропетровській області, відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893, службове розслідування за вищевказаною подією було проведено на підставі наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 19.12.2023 №2543, в межах строків визначених наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 02.01.2024 №17, у формі письмового провадження. Проведеним службовим розслідуванням встановлено порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 та ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання законів України та Присяги поліцейського, пунктів 1, 6, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України та не інформуванні керівництва про правопорушення; абзацу 2 ч. 5 ст. 14, абзацу 3 ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух» та пункту 2.5 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306, в частині обов`язку неухильно дотримуватися Правил дорожнього руху, обов`язку водія на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, пункту 8 Розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, в частині не здійсненні профілактики правопорушень, що виразилось у не складанні та не надсиланні ініціативних рапортів до слідчих підрозділів в період часу з 01.09.2023 по 01.12.2023, вимог Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 №07т, що виразилось у не заведенні контрольно-наглядової справи по лінії роботи (наказ Павлоградського РВП ГУНП від 31.10.2023 №403), а також вимог пункту 1 наказу Харківської військової адміністрації «Про затвердження комендантської години на території Харківської області», що виразилось у порушенні заборони керування транспортним засобом 10.12.2023 о 00 год. 08 хв. на території м. Харків під час дії комендантської години без спеціально виданої перепустки і посвідчення, у зв`язку з чим ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності. Враховуючи, що останній наказом ГУНП в Харківській області від 13.12.2023 №532 о/с призначений на посаду інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особового призначення ГУНП в Харківській області, копії висновку службового розслідування та зібраних з цього приводу матеріалів службовим листом від 22.01.2024 №449/103/01-2024 направлено до ГУНП в Харківській області для вирішення питання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 . Відповідач наголошує на тому, що службове розслідування проведено з неухильним додержання норм чинного законодавства та позивача правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, оскільки матеріали службового розслідування підтверджують вчинення позивачем грубого дисциплінарного проступку.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 проходив службу в Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на посаді оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.12.2023 №880 о/с оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до ч. 9 ст. 65 Закону України "Про Національну поліцію" переведено для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Харківській області, звільнивши з 11.12.2023 з посади оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 13.12.2023 №532 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особового призначення ГУНП в Харківській області з 11.12.2023.

14.12.2023 поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області під час здійснення профілактичних заходів відносно поліцейських, які переведені до ГУНП в Харківській області з інших областей (вх. №2463 від 19.12.2023) виявлено, що 10.12.2023 відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП серії ААД №603909.

Наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 19.12.2023 №2543 за вказаним фактом призначено проведення службового розслідування.

В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що 10.12.2023 о 00:08 год. екіпажем УПП в Харківській області «Купол 0011» за адресою: м. Харків, пр. Людвіга Свободи, біля буд. 48-г, був зупинений автомобіль «MITSUBISHI LANCER», НОМЕР_1 , під керуванням лейтенанта поліції ОСОБА_1 з пасажирами: Анастасією та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В подальшому, 10.12.2023 о 00:13 год. на місце події прибув екіпаж «Купол 1151» у складі: інспектора взводу 1 роти 1 батальйону 1 УПП в Харківській області ДПП НП України лейтенанта поліції ОСОБА_3 та інспектора взводу 2 роти 1 батальйону 1 УПП в Харківській області ДПП НП України лейтенанта поліції Беліловського Юрія Олександровича, у яких в ході спілкування з лейтенантом поліції ОСОБА_1 виникли підстави вважати, що останній перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння (характерний запах з порожнини рота, нечітка вимова).

У зв`язку з чим, поліцейськими УПП в Харківській області було запропоновано лейтенанту поліції ОСОБА_1 пройти у встановленому порядку медичний огляд на стан сп`яніння на місці за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest», на що останній відмовився, однак погодився пройти відповідний огляд у медичному закладі КНП ХОР «ОКНЛ», розташованому за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 18а.

В подальшому, у зв`язку з тим, що лейтенант поліції ОСОБА_1 відповідно до направлення, складеного 10.12.2023 о 00:20 год. поліцейськими УПП в Харківський області по прибуттю до вищевказаного медичного закладу відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння (вказав про бажання проходити в іншому місці), відносно вказаного поліцейського 10.12.2023 о 01:30 год., за порушення вимог пункту 2.5 Правил дорожнього руху, було складено адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП (серії ААД №603909) та, відповідно до вимог ст. 266 КУпАП, лейтенанта поліції ОСОБА_1 було відсторонено від керування.

Разом із цим, лейтенант поліції ОСОБА_1 приховав від поліцейських УПП в Харківській області факт проходження служби в Національній поліції України, а також про обставини події керівництво не проінформував.

Опитані з даного приводу поліцейські УПП в Харківській області ДПП НП України, а саме заступник командира батальйону 1 УПП в Харківський області ДПП НП України капітан поліції ОСОБА_4 (10.12.203 перебував у складі екіпажу «Купол 0011»), лейтенант поліції ОСОБА_3 та лейтенант поліції ОСОБА_5 підтвердили вищевикладені обставини події.

Опитаний капітан поліції ОСОБА_4 зазначив, що підставою для зупинки автомобіля «MITSUBISHI LANCER», н.з. НОМЕР_1 , під керуванням лейтенанта поліції ОСОБА_1 , стало те, що останній під час дії комендантської години проїхав блок-пост без зупинки, чим порушив вимогу відповідних дорожніх знаків (відповідно до наказу Харківської обласної військової адміністрації від 05.12.2022 №199В» комендантська година діє з 23:00 год. до 05:00 год.

Також, опитаний лейтенант поліції ОСОБА_3 в своєму поясненні вказав, що обставини події за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яка мала місце 10.12.2023 зафіксована на портативні відеореєстратори №471777 та №473205.

Опитаний лейтенант поліції ОСОБА_1 свою провину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав, та вказав, що 09.12.2023 та 10.12.2023 алкогольні напої він не вживав та в стані сп`яніння транспортним засобом не керував, що на його думку підтверджується висновком фахівця з питань судово-медичної експертизи №815-2023 (звернувся до КЗОЗ Харківського обласного бюро СМЕ 10.12.2023 о 02 год. 50 хв). Також, відповідно до пояснення лейтенанта поліції ОСОБА_1 останній відмовився від проходження медичного огляду на стан сп`яніння на місці за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest», у зв`язку з недовірою до поліцейських УПП в Харківській області та до самого приладу. Разом із цим, на думку лейтенанта поліції ОСОБА_1 в його діях відсутній склад будь-якого правопорушення, оскільки рішення суду за фактом складання відносно останнього адміністративного протоколу відсутнє. Опитаний в своєму поясненні підтвердив факт не інформування свого керівництва про складання відносно нього адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а також про те, що не повідомляв поліцейським УПП в Харківській області про те, що він є діючим працівником поліції. З приводу того, чому лейтенант поліції ОСОБА_1 порушував вимоги щодо дотримання комендантської години, останній вказав, що після закінчення робочого дня 09.12.2023 він виїхав до м. Харків для пошуку місця мешкання, однак у зв`язку з погодними умовами він затримався та не встиг доїхати до місця мешкання.

Опитаний ОСОБА_2 підтвердив відомості, викладені в поясненні лейтенанта поліції ОСОБА_1 та вказав, що вони разом із останнім 09.12.2023 алкогольні напої не вживали та підстав для зупинки транспортного засобу не було. Однак, опитаний ОСОБА_2 зазначив, що він разом із своєю дівчиною « ОСОБА_6 » зустрілись з лейтенантом поліції ОСОБА_1 09.12.2023 о 23:15 год. в м. Харків біля станції метро « 23 Серпня» та поїхали в напрямку станції метро «Перемоги» та у зв`язку з тим, що на вулиці було темно, вони не побачили, що на блок-посту їх хтось зупиняв.

Опитані т. в. о. начальника Павлоградського РВП ГУНП майор поліції ОСОБА_7 , заступник начальника відділу поліції начальник відділу кримінальної поліції Павлоградського РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_8 , заступник начальника відділу кримінальної поліції Павлоградського РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_9 підтвердили факт не інформування керівництва Павлоградського РВП ГУНП лейтенантом поліції ОСОБА_1 з приводу надзвичайної події, а саме складання відносно останнього 10.12.2023 адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Також, вищевказані поліцейські зазначили, що поліцейським Павлоградського РВП ГУНП постійно наголошувалось про необхідність дотримання службової дисципліни та інформування керівництва про надзвичайні події за участю особового складу.

Опитані керівники відділу кримінальної поліції Павлоградського РВП ГУНП охарактеризували лейтенанта поліції ОСОБА_1 з позитивного боку, однак вказали, що дійсно останній допускав в службовій діяльності деякі порушення.

Опитаний командир роти швидкого реагування полку поліції особового призначення ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_10 зазначив, що лейтенант поліції ОСОБА_1 з дня виходу на службу (з 11.12.2023), про складання відносно нього 10.12.2023 адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП не повідомляв. Про вказану подію опитаному стало відомо від поліцейських УГІ в Харківській області. Слід зазначити, що старший лейтенант поліції ОСОБА_10 охарактеризував лейтенанта поліції ОСОБА_1 з позитивного боку.

21.12.2023 за вих. №14386/41/14/02-2023, заступником начальника УПП в Харківській області ДПП НП України капітаном поліції Ярославом Диняком надано відеозаписи вищевказаної події та копію протоколу від 10.12.2023 серії ААД №603909.

Переглядом відеозаписів «CARD-SDK1.mp4», «export-57keq.mp4» та «export e60gj.mp4» встановлено: Відеозапис «CARD-SDK1.mp4» триває 3 хв. 00 сек. та розпочинається 10.12.2023 о 00 год. 05 хв. Так, на вказаному відеозаписі на 2 хв. 34 сек. зафіксовано рух автомобіля «MITSUBISHI LANCER», до моменту зупинки його поліцейськими УПП в Харківській області ДПП НП України екіпажем «КУПОЛ 0011». Відеозапис «export-e60gj.mp4» триває 02 год. 21 хв. 19 сек. та розпочинається 09.10.2023 о 23:48 год.

На вказаному відеозаписі на 21 хв. 13 сек. зафіксовано факт прибуття поліцейських УПП в Харківській області (екіпаж «КУПОЛ 1151») на місце події, де був зупинений автомобіль «MITSUBISHI LANCER», НОМЕР_1 , під керуванням лейтенанта поліції ОСОБА_1 екіпажем «КУПОЛ 0011», які повідомили, що водій вказаного автомобіля проїхав блок-пост не зупинившись та в подальшому здійснив наїзд на бордюр.

Також, на 28 хв. 00 сек. під час перевірки документів лейтенанта поліції ОСОБА_1 у поліцейських УПП в Харківській області виникли підстави вважати, що лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння (характерний запах з порожнини рота, нечітка вимова), у зв`язку з чим йому було запропоновано пройти у встановленому порядку медичний огляд на місці за допомогою газоаналізатору «Drager Alcotest», на що останній відмовився, однак погодився пройти відповідний огляд на стан сп`яніння у медичному закладі КНП ХОР «ОКНЛ», розташованому за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 18а.

Під час розмови ( ОСОБА_2 ) пасажир автомобіля «MITSUBISHI LANCER», в присутності лейтенанта поліції ОСОБА_1 запитав де саме останній буде проходити огляд на стан сп`яніння, а саме: «чи у медичному закладі розташованому в м. Харків, по вул. Шевченка ?». На дане запитання поліцейськими УПП в Харківській області було повідомлено, що медичний заклад за вказаною адресою відсутній, тому огляд на стан сп`яніння лейтенант поліції ОСОБА_1 буде проходити у КНП ХОР «ОКНЛ», розташованому за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 18а, на що останній погодився та сказав «Вважаю треба пройти на Ахієзірова».

В подальшому поліцейськими УПП в Харківський області було складено направлення до вказаного медичного закладу відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 для проходження ним огляду на стан сп`яніння.

Слід зазначити, що на 32 хв. 32 сек. ( ОСОБА_2 ) пасажир автомобіля «MITSUBISHI LANCER» підійшов до поліцейського УПП в Харківській області, в ході розмови з яким повідомив йому, що лейтенант поліції ОСОБА_1 був переміщений по роботі з м. Дніпро до м. Харків, а також сказав «Выпили сегодня», «у него первый рабочий день в понедельник», «сегодня немножко загуляли, отдохнули, я сам выпил». Також, на 37 хв. ОСОБА_2 , в ході розмови з поліцейським УПП в Харківській області, маючи на увазі лейтенанта поліції ОСОБА_1 , сказав: «От человек, первый день приехал, ему дали обходной лист, подписал все», «Давай по крайней мере его не торопить», «На самом деле он выпил 50 грам», «Пока доедем, туда-сюда, оно всё выветрится».

Під час розмови ОСОБА_2 та поліцейського УПП в Харківський області, лейтенант поліції ОСОБА_1 перебував за кермом автомобіля «MITSUBISHI LANCER», НОМЕР_1 , та на 37 хв. 25 сек. керуючи вказаним автомобілем, здійснив рух назад. На вказану дію поліцейський УПП відреагував та зробив йому зауваження, а також попрохав вимкнути двигун. Після зробленого зауваження лейтенант поліції ОСОБА_1 вимкнув двигун автомобіля «MITSUBISHI LANCER», НОМЕР_1 та вийшов з автомобіля на вулицю. Після того, на 56 хв. 00 сек. поліцейські УПП разом з лейтенантом поліції ОСОБА_1 , за добровільною згодою останнього, поїхали до КНП ХОР «ОКНЛ».

З 01 год. 07 сек. по 01 год. 28 хв. лейтенант поліції ОСОБА_1 , під час руху та по прибуттю до медичного закладу КНП ХОР «ОКНЛ» розташованому за адресою: м. Харків, вул. Ахієзерів, буд. 18а, почав усіляко ухилятись від проходження медичного огляду на стан сп`яніння у вказаному закладі, та наголошував про бажання пройти такий огляд у медичному закладі, розташованому по вул. Шевченка, в м. Харків, однак точної адреси та назву цього закладу він не назвав.

Крім цього, поліцейськими УПП в Харківській області неодноразово наголошувалось про відсутність будь-якого медичного закладу по вул. Шевченка, в м. Харків, зачитувались відомості складеного направлення для проходження огляду на стан сп`яніння у медичному закладі КНП ХОР «ОКНЛ», а також про відповідальність у разі відмови від проходження такого огляду.

У зв`язку з тим, що лейтенант поліції ОСОБА_1 всіляко ухилявся від виконання законних вимог поліцейських щодо проходження огляду на стан сп`яніння у медичному закладі КНП ХОР «ОКНЛ», відповідно до направлення складеного поліцейськими УПП в Харківській області та затягував час, останніми було прийнято рішення про складання відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а також про тимчасове вилучення водійського посвідчення останнього.

Під час складання адміністративного протоколу відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 , на 01 год. 48 хв. поліцейський УПП в Харківський області запитував у останнього місце його роботи, на що лейтенанта поліції ОСОБА_1 відмовся відповідати.

На 02 год. 08 хв. поліцейським УПП в Харківській області було запропоновано лейтенанту поліції ОСОБА_1 ознайомитись з адміністративним протоколом, складеним за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно останнього та отримати тимчасовий дозвіл на право керування транспортними засобами.

На 02 год. 14 хв. лейтенант поліції ОСОБА_1 ознайомився з відомостями, викладеними у вищевказаному адміністративному протоколі, своїми правами, до якого суду будуть направлені вказані адміністративні матеріали, а також про отримання тимчасового дозволу на керування транспортними засобами, про що поставив свій особистий підпис.

Протягом всього відеозапису лейтенант поліції ОСОБА_1 не повідомляв поліцейським УПП в Харківській області про те, що він є діючим працівником поліцейським.

Відеозапис «export-57keq.mp4» триває 02 год. 21 хв. 16 сек. та розпочинається 09.10.2023 о 23:48 год. На вказаному відеозаписі відображені аналогічні події, як і на відеозаписі «export-e60gj.mp4».

За результатами огляду вищевказаних відеозаписів складено акт «Про перегляд відеозапису» від 12.01.2024 №50/2-61.

Відомості викладені в поясненні ОСОБА_2 та лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарна комісія ставить під сумнів та вважає такими, що не відповідають дійсності, оскільки вони суперечать відомостям, встановленим за результатом перегляду відеозаписів файлів «export-57keq.mp4» та «export-e60gj.mp4», в частині вживання алкогольних напоїв 09.12.2023.

Виходячи із наявної інформації дисциплінарна комісія доходить висновку, що лейтенант поліції ОСОБА_1 навмисно вводив в оману поліцейських УПП в Харківській області, з метою затягування часу та уникнення від адміністративної відповідальності. Чітко розумів, що пересуваючись м. Харків після 23 год. 00 хв. порушував вимоги щодо дотримання комендантської години.

Незважаючи на те, що лейтенант поліції ОСОБА_1 перебуває на службі в Національній поліції України, на нього також діють обмеження, встановлені комендантської години (за винятком виконання поліцейськими своїх функціональних обов`язків) та дисциплінарна комісія звертає увагу на те, що останній рухався м. Харків виключно у власних справах не пов`язаних з виконанням службових обов`язків, чим зловживав наданим йому правом.

Крім цього, відповідно відомостей, викладених в наказі Павлоградського РВП ГУНП від 31.10.2023 №403 «Про закріплення співробітників відділу кримінальної поліції Павлоградського РВП ГУНП за лініями роботи» лейтенанта поліції ОСОБА_1 було закріплено за лінією щодо протидії організованій злочинності на території обслуговування. Разом з цим, відповідно до довідки начальника режимно-секретного сектору Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_11 (від 03.01.2024 №48-136), лейтенант поліції ОСОБА_1 , у порушення «Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т по лінії роботи на обліку в РСС Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області справу не завів.

Опитаний лейтенант поліції ОСОБА_1 з вищевказаними порушеннями, виявленими в службовій діяльності останнього не погодився, а також додав до свого пояснення ініціативні рапорти за серпень 2023 року.

Керівництвом ВКП Павлоградського РВП ГУНП підлеглим поліцейським доводилось про необхідність дотримання вимог нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та попереджено про відповідальність у разі їх порушення. Вищевикладене підтверджується проколами оперативних нарад при керівництві ВКП Павлоградського РВП ГУНП від 15.12.2023 №175, від 08.11.2023 №151, від 23.10.2023 №141, від 11.09.2023 №118, від 22.08.2023 №110, а також відомостями про ознайомлення особового складу ВКП Павлоградського РВП ГУНП з СТ №2833/103/01-2023 від 19.05.2023 «Про стан дотримання дисципліни та законності з початку 2023 року», наказу ГУНП від 07.07.2020 №1113 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Головного управління», СТ від 08.06.2023 № 3379/103/01-2023 «огляд про стан дотримання дисципліни та законності з початку 2023 року», СТ № 3/31-5123 «Про факти скоєння надзвичайних подій за участю поліцейських кримінальної поліції», наказом ГУНП від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо украплення службової дисципліни в органах та підрозділах НПУ», доповідною запискою НП України від 25.07.2023 №26920 «Про стан дисципліни і законності, надзвичайні події за участю поліцейських органів та підрозділів НПУ упродовж першого півріччя 2023 року» та довідкою «Про порушення дисципліни та законності поліцейськими ГУНП», СТ УКР ГУНП від 09.11.2023 №3/34-5813, протоколом наради від 15.06.2023 № 153 «Про стан дотримання дисципліни та законності», СТ від 26.05.2023 №3/31-2616, СТ від 02.10.2023 №5218/103/01-2023.

У висновку службового розслідування зазначено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 був ознайомлений з тим, що безпідставна відмова поліцейського від проходження, у встановленому порядку, відповідного огляду на стан сп`яніння (за допомогою газоаналізатору «DRAGER ALCOTEST» або у спеціальній медичній установі), є доказом вини та суперечить нормам присяги поліцейського, а також недопущення випадків нетактовної поведінки з іншими поліцейськими та вчиненні дій, що перешкоджають іншим правоохоронцям виконувати свої обов`язки (у тому числі введення їх в оману, надання неправдивих відомостей).

Факт відмови лейтенанта поліції ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння також підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ААД № 603909, актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використання спеціальних технічних засобів, рапортом лейтенанта поліції ОСОБА_5 , а також направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 10.12.2023.

Слід зазначити, що лейтенант поліції ОСОБА_1 , був зупинений поліцейськими УПП в Харківській області 10.12.2023 о 00 год. 08 хв. та о 00 год. 20 хв. у поліцейських виникли підстави вважати, що водій перебуває з ознаками алкогольного сп`яніння, а до медичного закладу КЗОЗ Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи останній звернувся цієї ж доби о 02 год. 50 хв., тобто через дві години сорок дві хвилини після фактичної зупинки та дві години тридцять хвилин після встановлення підстав для здійснення огляду на стан сп`яніння, що ставить під сумнів результати проведення судово-медичного дослідження (висновок фахівця з питань судово-медичної експертизи №815-2023), відповідно до яких у лейтенанта поліції ОСОБА_1 метиловий, етиловий, ізопропіловий, н-пропіловий, ізобутиловий, н-бутиловий, ізоаміловий спирти не виявлені.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що лейтенант поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 та статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання законів України та Присяги поліцейського, пунктів 1, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині бути вірним Присязі поліцейського та утримуватись від протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України та не інформуванні керівництва про правопорушення; абзацу 2 частини 5 статті 14, абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух» та пункту 2.5 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, в частині обов`язку неухильно дотримуватися Правил дорожнього руху, обов`язку водія на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, пункту 8 Розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, в частині не здійсненні профілактики правопорушень, що виразилось у не складанні та не надсиланні ініціативних рапортів до слідчих підрозділів, в період часу з 01.09.2023 по 01.12.2023, вимог Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 №07т, що виразилось у не заведенні контрольно-наглядової справи по лінії роботи (наказ Павлоградського РВП ГУНП від 31.10.2023 №403), а також вимог пункту 1 наказу Харківської військової адміністрації «Про затвердження комендантської години на території Харківської області», що виразилось у порушенні заборони керування транспортним засобом 10.12.2023 о 00 год. 08 хв. на території м. Харків під час дії комендантської години без спеціально виданої перепустки і посвідчення.

17.01.2024 начальником ГУНП в Дніпропетровській області затверджено висновок службового розслідування.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 наказом ГУНП в Харківській області від 13.12.2023 №532 о/с призначений на посаду інспектора взводу № 2 роти швидкого реагування полку поліції особового призначення ГУНП в Харківській області, дисциплінарною комісією було направлено копії висновку службового розслідування та зібраних з цього приводу матеріалів до ГУНП в Харківській області, для вирішення такого питання відповідно до норм ч. 6 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 30.01.2024 №79 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося в порушенні вимог пункту 1 частини 1 статті 18 та статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзацу 2 частини 5 статті 14 та абзацу 3 частини 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух» та пункту 2.5 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, пункту 8 Розділу І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності та негласної роботи оперативними підрозділами Національної поліції України», затвердженої наказом МВС від 05.05.2016 № 07т, пункту 1 наказу Харківської військової адміністрації «Про затвердження комендантської години на території Харківської області», до лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

05.02.2024 наказом ГУНП в Харківській області №58 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Позивач вважаючи наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023 про організацію проведення службового розслідування, а також накази Головного управління Національної поліції в Харківській області №79 від 30.01.2024 в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та №58 о/с від 05.02.2024 в частині звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 протиправними та необґрунтованими, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що вчинені поліцейським ОСОБА_1 дії, а саме відмова від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у період дії воєнного стану та комендантської години в м. Харкові, не складенні та не надісланні ініціативних рапортів, містять склад дисциплінарного проступку. Такі дії не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, дискредитують звання поліцейського, підривають довіру до нього як до носія влади, негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначає основні обов`язки поліцейського, зокрема, відповідно до ч. 1 Закону, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною 1 ст. 64 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно з частинами 1, 2 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до частин 1 - 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан в Україні було продовжено.

За змістом статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження. Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Таким чином, положення ст. 14 та ст. 15 Закону №2237-VІІІ визначають діяльність утвореного належного складу дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, підстави та порядок призначення службового розслідування із визначенням відповідної мети, щодо своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно, за наслідками проведеного службового розслідування згідно розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення (п. 7 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією (п. 9 розділу VI Порядку №893).

Як наслідок, згідно положень розділу VII Порядку №893 у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Таким чином, за наслідками проведеного дисциплінарною комісією службового розслідування щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку поліцейським складається висновок, у разі встановлення в діях (бездіяльності) останнього дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення, відповідно, уповноважений керівник враховуючи всі обставини та характер встановленого проступку та інше, видає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із визначенням виду дисциплінарного стягнення.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту визначені особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану.

Так, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції (частина 2 статті 29 Дисциплінарного статуту).

Щодо доводів апеляційної скарги позивача про винесення наказу ГУНП в Дніпропетровській області № 2543 від 19.12.2023 року з порушенням, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що службове розслідування відносно ОСОБА_1 призначено наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №2543 від 19.12.2023.

Разом із тим, згідно з наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 08.12.2023 №880 о/с оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено з 11.12.2024 шляхом переведення до Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Згідно з наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.12.2023 №532 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду інспектора взводу №2 роти швидкого реагування полку поліції особового призначення ГУНП в Харківській області з 11.12.2023.

Слід зазначити, що на час вчинення дисциплінарного проступку 10.12.2023 ОСОБА_1 обіймав посаду оперуповноваженого ВКП Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України містить визначення уповноваженого керівника, а саме - Міністр внутрішніх справ України, службова особа поліції, ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділені повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

З вищенаведеного колегія суддів не вбачає, порушення п. 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України при призначенні службового розслідування відносно ОСОБА_1 .

Дійсно, ані Дисциплінарний статут Національної поліції України, ані Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, не містить таких застережень щодо призначення службового розслідування, на які посилається позивач у позовній заяві.

Таким чином, колегія суддів вважає, що при прийнятті наказу про призначення службового розслідування прийнято начальник Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області був наділений такими повноваженнями.

Щодо доводів апеляційної скарги позивача про недоведеність вини у скоєнні адміністративного провопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку;

здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

Згідно з п. 3 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України службове розслідування не призначається в разі надходження до органу (підрозділу, закладу, установи) поліції чи закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських (далі - ЗВО), матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення. У цьому разі рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Відповідно до ч. 5 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Так, в апеляційній скарзі позивач зазначає, що на час проведення службового розслідування та звільнення його зі служби в поліції його не було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та не було притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, а на його думку, матеріали справи містять підтвердження відсутності алкоголю в крові на час складання протоколу про адміністративне правопорушення, а відмова від проходження освідчення на стан сп`яніння не є істотним порушенням службової дисципліни.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що станом на день перегляду даної адміністративної справи у суді апеляційної інстанції постановою Московського районного суду м. Харкова від 31.05.2024 року ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у дохід держави у розмірі 17000 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 /один/ рік.

Також, за приписами ч. 1 ст. 130 КУпАП керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, -

тягнуть за собою накладення штрафу на водіїв у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік і на інших осіб - накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 2.5 Правил Дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року №1306 встановлено, що водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Абзацами 2 та 3 п. 1 розділу ІІ (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил №1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Отже, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції вірно зазначено, що відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2019 року у справі №816/1534/16; від 13.10.2020 у справі №805/3079/17-а, від 06.03.2019 у справі №816/1534/16, від 26.11.2020 у справі №580/1415/19, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, від 24.09.2020 у справі №420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а, від 29.06.2021 у справі №826/7187/17, №420/10847/22 від 28.09.2023, №200/3459/22 від 12.07.2023.

Згідно з приписами ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Колегія суддів враховує, що види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, визначені у статті 13 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків (дій, що порушують службову дисципліну), а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі.

Колегія суддів зауважує, що у межах розгляду цієї справи взагалі не досліджується питання наявності або відсутності вини у діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення чи у зв`язку зі складанням протоколу про адміністративне правопорушення.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із притягненням позивача до адміністративної відповідальності.

Перевіряючи обґрунтованість звільнення ОСОБА_1 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту, колегія суддів зазначає наступне.

Дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють.

Тобто поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, який є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 02.06.2021 у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 у справі №420/4977/20, №200/3459/22 від 12.07.2023.

З 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Указом Президента України №64/2022 на всій території України введено воєнний стан, спірна подія сталась в період комендантської години в м. Харків, автомобіль яким керував позивач був зупинений співробітниками поліції, метою яких є, в тому числі, забезпечення безпечного функціонування, зокрема, території органів місцевого самоврядування, військового управління поза зонами ведення бойових дій, протидія розвідувальній, підривній, диверсійній, терористичній та іншій протиправній діяльності спеціальних служб агресора та антидержавних незаконно утворених збройних формувань, під час комендантської години, однак протягом двох годин у нічний час співробітники поліції та сил підрозділу вимушені були з`ясовувати ситуацію, що склалась за вини позивача.

Законодавством регламентовано обов`язок осіб, які проходять службу в органах поліції неухильно, сумлінно та відповідально виконувати покладені на них завдання. Водночас проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.

При цьому законодавством регламентовано спеціальний режим органів поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України та в умовах воєнного стану.

Разом з тим, особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати і розуміти специфіку проходження служби в поліції, яка зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліціанта, якими він не може нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Вищевказане узгоджується із висновком, якій міститься у постанові Верховного Суду від 28.09.2023 по справі №420/10847/22.

Колегія суддів погоджується з доводами відповідачів про те, що вчинені поліцейським ОСОБА_1 дії, а саме відмова від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції у період дії воєнного стану та комендантської години в м. Харкові, не складенні та не надісланні ініціативних рапортів, містять склад дисциплінарного проступку. Такі дії не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, дискредитують звання поліцейського, підривають довіру до нього як до носія влади, негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, як крайнього заходу дисциплінарного впливу, відповідає ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини позивача.

Відповідач дотримався порядку проведення службового розслідування та застосування дисциплінарного стягнення в період дії воєнного стану, передбаченого розділами III, V Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018.

Доводи апеляційної скарги позивача стосовно того, що в місті Харків не встановлено комендантську годину з 23.00 години до 05.00 у законному порядку, що позивач не був зобов`язаний повідомляти керівництво про складення відносно нього адміністративного протоколу передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки подія сталася поза службою у неділю та те, що позивач працює лише два роки та не має можливості ефективно працювати по лінії роботи, щодо протидії організованої злочинності, колегія суддів не бере до уваги, оскільки наведені доводи жодним чином не спростовують висновків дисциплінарного розслідування, а є лише спробою позивача уникнути відповідальності, що безсумнівно, принижує звання поліцейського, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості позивача як поліцейського.

Дійсно наведені обставини свідчать про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Також, в апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що отримані під час службового розслідування матеріали адміністративного правопорушення не повинні були враховуватися, оскільки вони отримані членами дисциплінарної комісії з порушенням норм чинного законодавства, так як УГІ ГУНП в Харківській області не є стороною справи.

З вказаним твердженням неможливо погодитися, оскільки, відповідно до частин 1, 2 статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Згідно з ч.1 статті 15 Дисциплінарного статуту НПУ, проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Відповідно до частини 9 статті 15 Дисциплінарного статуту НПУ, уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, дисциплінарна комісія під час проведення щодо поліцейського службового розслідування має право:

1) відвідувати місце скоєння можливого дисциплінарного проступку, при цьому не перешкоджати здійсненню правоохоронними органами огляду місця події в межах кримінального процесуального чи адміністративного законодавства;

2) викликати поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також запрошувати інших працівників органів (підрозділів) поліції, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають стосунок до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них усні або письмові пояснення, здійснювати фіксацію технічними засобами за згодою особи, з якою проводиться бесіда, її усних пояснень, а також одержувати документи, які стосуються службового розслідування;

проводити одночасні опитування осіб, у поясненнях яких про обставини дисциплінарного проступку є суттєві розбіжності. Одночасне опитування проводиться за

1) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів службового розслідування;

2) вивчати документи, що мають стосунок до службового розслідування, у разі потреби знімати з них копії і долучати до матеріалів службового розслідування;

3) користуватися в установленому порядку базами (банками) даних Міністерства внутрішніх справ України, Національної поліції України та інших органів державної влади;

4) залучати в разі потреби відповідних фахівців і отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування;

5) у разі перешкоджання посадовими особами поліції проведенню службового розслідування шляхом подання письмового рапорту (заяви) доповідати про це уповноваженому керівнику, який його призначив, для ініціювання питання призначення службового розслідування щодо такої особи;

6) у разі необхідності проведення значного обсягу дій звертатися з рапортом до керівника, який призначив службове розслідування, про продовження строку службового розслідування та (або) додаткове залучення працівників з метою своєчасного його завершення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що дисциплінарна комісія у межах власних повноважень, з метою встановлення обставин, причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, зробила запит до УПП в Дніпропетровській області ДПП НПУ та у подальшому долучила копії відповідних матеріалів до службового розслідування.

Отже, на підставі викладеного ГУНП в Дніпропетровській області при організації та проведенні службового розслідування діяло на підставі законодавства та у спосіб встановлений спеціальними нормативно - правовими актами.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржувані накази є законними, тому не підлягають скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано відмовив у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 року по справі № 520/5080/24 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 по справі № 520/5080/24 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Мінаєва В.А. Калиновський