Справа № 580/6645/24
Суддя: Олексій РІДЗЕЛЬ
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 липня 2024 року справа № 580/6645/24

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Рідзель О.А., перевіривши матеріали позову ОСОБА_1 до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор» про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

03.07.2024 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) подав до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор» (далі відповідач) позов, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 16.04.2024 №3/ОС/СТ-24 в частині оголошення позивачу догани

Ознайомившись із матеріалами позову, виявлено недоліки позовної заяви, які перешкоджають відкриттю провадження у справі.

На підставі п.5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

За правилами ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.5 ст.122 КАС України).

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Суд врахував, що спірний наказ прийнятий 16.04.2024.

Разом з тим, позов поданий в суд 03.07.2024, тобто з пропуском встановленого ч.5 ст.122 КАС України місячного строку звернення в суд після виникнення спірних правовідносин.

Позивач у позовній заяві посилається на ст.21 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, відповідно до якої дисциплінарне стягнення може бути оскаржено протягом трьох місяців з дня ознайомлення з наказом особи, на яку воно накладено.

Позивач вважає, що підлягає застосуванню вказана норма, як спеціальна.

З цього приводу суд зазначає, що відповідно до ст.21 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України дисциплінарне стягнення може бути оскаржено протягом трьох місяців з дня ознайомлення з наказом особи, на яку воно накладено.

Пропущений строк для подання скарги може бути поновлено старшим прямим начальником, який має право накладати дисциплінарні стягнення.

Старший прямий начальник у разі надходження заяви про поновлення пропущеного строку подання скарги повинен всебічно та об`єктивно розглянути її і прийняти відповідне рішення не пізніше 10 днів після надходження заяви.

Про результати розгляду заяви про поновлення пропущеного строку повідомляються особа рядового або начальницького складу, яка її подала, та начальник, який наклав на неї дисциплінарне стягнення.

З аналізу вказаної норми вбачається, що тримісячний строк оскарження наказу про накладення дисциплінарного стягнення встановлений для подання скарги до вищестоящого начальника.

Водночас, питання судового оскарження рішення суб`єкта владних повноважень врегульованого нормами процесуального законодавства КАС України, ч.5 ст.122 якого передбачає місячний строк звернення в суд у відносинах публічної служби.

Посилання позивача на постанову Верховного Суду від 08.02.2023 у справі №120/7567/22, суд вважає необґрунтованою, оскільки за фактичними обставинами вказаної справи, суд застосовував норми Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч.4 ст.31 якого передбачає, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Отже вказаною нормою чітко передбачено строк оскарження дисциплінарного стягнення до адміністративного суду, який є коротшим (15 днів), ніж передбачено ч.5 ст.122 КАС України (1 місяць).

Водночас у справі, що розглядається, застосуванню підлягають норми Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України.

Оскільки фактичні обставини цієї справи та справи №120/7567/22 не є подібними, висновки Верховного Суду у вказаній справі не підлягають застосуванню до спірних правовідносин.

Ч.6 ст.161 КАС України визначений обов`язок позивача у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Всупереч наведеній нормі клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду або належних доказів поважності його пропуску позивач не надав.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Зважаючи на встановлені строки на звернення до суду, позивач має надати відповідно до вимог ч.6 ст.161 КАС України заяву про поновлення пропущеного строку з доказами на її підтвердження стосовно позовної вимоги щодо компенсації середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Крім того, частиною 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч наведеній нормі позивач не надав доказів сплати судового збору або доказів звільнення від його сплати.

Пунктом 3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2024 рік встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року розміром 3028 грн.

Тому ставкою судового збору за подання цього позову є 1211,20 грн.

Отже, позивач має надати суду доказ сплати судового збору у вказаному розмірі на рахунки Черкаського окружного адміністративного суду.

Згідно з частинами 1-2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України, вона на підставі ч.1 ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху.

З метою забезпечення права позивача на судовий захист своїх прав та інтересів наявні підстави надати строк для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст.2, 133, 160, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор» про визнання протиправним та скасування наказу залишити без руху.

2. Позивачу надати строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення викладених у мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

5. Копію ухвали направити позивачу.

Суддя Олексій РІДЗЕЛЬ