Справа № 400/740/20
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2024 р. № 400/740/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

до відповідачаУправління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001,

провизнання протиправним та скасування припису від 30.01.2020 № 10,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним і скасувати припис від 30.01.2020 № 10 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

На обгрунтування позовних вимог позивач зазначає, що підствою для складення оскаржуваного припису є акт про результати позапланової перевірки від 30.01.2020 №16/2020 про недопуск посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт: «Будівництво магазину-кафетерію за адресою: м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 49». Позивач посилається на порушення відповідачем процедури проведення перевірки і вказує на відсутність підстав для проведення перевірки. Зокрема, вказує позивач, будівництво не є самочинним з огляду на наявність зареєстрованого відповідачем 20.09.2018 за № МК 06 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), відповідно до якого повідомлено про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: «Будівництво магазину-кафетерію», який розташовано в м. Миколаєві, по вул. Космонавтів, 49, земельна ділянка з кадастровим номером :05:032:0015.

У відзиві на позовну заяву відповідач проти позовних вимог заперечує та просить відмовити в позові, посилаючись на дотримання ним процедури проведення перевірки. При цьому відповідач зазначає, що головним інспектором будівельного нагляду відділу за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області ОСОБА_2 під час проведення планової перевірки на об`єкті нагляду Управління містобудування та архітектури Миколаївської міської ради було скасовано містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва від 20.06.2019 № 51/17-2476 на об`єкт «Будівництво магазину-кафетерію за адресою: вул. Космонавтів, 49, м. Миколаїв» (рішення від 17.09.2019 № 144-с). На підставі рішення від 17.09.2019 № 144-с про скасування дії містобудівних умов та обмежень Управління ДАБК ММР видало наказ від 30.09.2019 № 414 про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № МК 06 від 20.09.2018 на об`єкті: «Будівництво магазину-кафетерію за адресою: вул. Космонавтів, 49, м. Миколаїв», замовник ОСОБА_1 .

У відповіді на відзив позивач підтримав аргументи позовної заяви.

Заперечення до суду не надходили.

На підставі частини дев`ятої статті 205, статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Безпосередньо, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши докази, що містяться у справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, суд установив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

20.09.2018 відповідач зареєстрував за № МК 06 Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), відповідно до якого повідомлено про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: «Будівництво магазину-кафетерію», який розташовано в м. Миколаєві, по вул. Космонавтів, 49, земельна ділянка з кадастровим номером :05:032:0015.

Рішенням від 17.09.2019 № 144-с відповідач скасував містобудівні умови та обмеження для проєктування об`єкта будівництва від 20.06.2019 № 51/17-2476 на об`єкт «Будівництво магазину-кафетерію за адресою: АДРЕСА_2 ».

На підставі рішення від 17.09.2019 № 144-с про скасування дії містобудівних умов та обмежень відповідач видав наказ від 30.09.2019 № 414 про скасування реєстрації Повідомлення про початок виконання будівельних робіт № МК 06 від 20.09.2018 об`єкт: «Будівництво магазину-кафетерію за адресою: вул. Космонавтів, 49, м. Миколаїв» замовник - ОСОБА_1 .

30.01.2020 відповідач видав припис № 10 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Припис містив вимогу про усунення порушення містобудівного законодавства шляхом допущення посадових осіб управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на об`єкт: „Будівництво магазину - кафетерію за адресою: Миколаївська обл., м. Миколаїв, вул. Космонавтів, 49 та надання необхідних документів для проведення позапланової перевірки.

Підставою для внесення оскаржуваного припису слугували результати позапланової перевірки, оформлені актом від 30.01.2020 № 16/2020 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, вимог пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Під час складення акта позивач або його представники були відсутні.

За приписами частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Відзив не містить інформації про повідомлення позивача про дату і час проведення позапланової перевірки, а матеріали справи не містять відповідних доказів, на підставі чого суд дійшов переконання, що таке повідомлення не здійснювалося у жодний спосіб.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходить з такого.

Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон № 3038-VI), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Згідно із статтею 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів І правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553, він визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 553, підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду ДІАМ про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів щодо проведення перевірки, складена на підставі ухвали слідчого судді.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пункти 16, 18 Порядку № 553 передбачають, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пункт 7 Порядку № 553 передбачає, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Згідно з пунктами 9, 14 Порядку № 553, забудовник зобов`язаний створити необхідні умови для проведення перевірки, а саме:

- бути присутній на об`єкті будівництва під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- допускати посадових осіб інспекції до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

- подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю.

За правилами пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Відповідно до абзацу 4 пункту 9 Прядку № 553, у випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Пункт 14 Порядку № 553 передбачає, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пункт 3 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI, підпункт 3 пункту 11 Порядку № 553 передбачають повноваження посадових осіб інспекції під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю видавати обов`язкові для виконання приписи щодо зупинення будівельних робіт та усунення виявлених порушень містобудівного законодавства.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до абзацу 16 частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI, на одному об`єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб`єктів містобудування.

Приписи видаються посадовими особами, які проводять перевірку об`єктів будівництва.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У приписі встановлюється строк для його обов`язкового виконання.

Верховний Суд у постанові від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16 вказав, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного нагляду визначений у пунктах 16-23 Порядку № 553.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обовязковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Верховний Суд виснував, що законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення субєкта містобудування про її проведення.

Водночас у разі, якщо суб`єкт містобудування був належним чином та своєчасно повідомлений про здійснення перевірки і достеменно знав про такий намір контролюючого органу, однак, маючи об`єктивну можливість, не направив у визначений у направленні день і час уповноваженого представника на об`єкт будівництва, це слід кваліфікувати як свідоме ухилення суб`єкта містобудування від виконання обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки.

Матеріали справи не містять жодних відомостей, підтверджених доказами, про повідомлення позивача про дату і час проведення перевіки.

Зазначене дозволяє дійти висновку, що відповідач заздалегідь не повідомив позивача про проведення позапланового заходу, тому позивач не міг знати про наміри контролюючого органу щодо здійснення перевірки об`єкта будівництва, що, в свою чергу, позбавило його можливості забезпечити присутність уповноваженого представника на об 'єкті перевірки.

Зазначене свідчить про відсутність ознак свідомого ухилення суб`єкта містобудування від обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки.

В акті перевірки від 20.01.2020 зазначено про його складення за відсутності позивача або його представника. Відомостей про вчинення позивачем активних дій з недопуску посадових осіб відповідача на об`єкт перевірки акт не містить. Суд не має підстав для кваліфікації відсутності позивача на об`єкті перевірки як недопуск відповідача до перевірки, оскільки відповідач не надав доказів повідомлення позивача про дату і час проведення такої перевірки. Відсутність такого повідомлення пояснює відсутність позивача на об`єкті превірки під час прибуття посадової особи відповідача для її проведення. За такого акт від 20.01.2020 складений за умови неповідомлення позивача про її проведення і тому є недопустимим доказом вчинення позивачем правопорушення містобудівного законодавства.

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про недоведеність вчинення позивачем недопуску посадової особи відповідача до перевірки.

Оскільки оскаржуваний припис складений на підставі акта перевірки від 20.01.2020, який суд визнав недопустимим доказом, такий припис є протиправним та підлягає до скасування.

Отже, позовну заяву належить задовольнити

Судові витрати у справі становить судовий збір у сумі 840,80 грн, сплачений позивачама за звернення до адміністративного суду з позовною заявою, який, на підставі частини пешої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, належить стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 19, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001, ідентифікаційний код - 41256954) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради від 30.01.2020 № 10 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради (вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001, ідентифікцаійний код - 41256954) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) судовий у сумі 840,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається учасниками справи безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.В. Птичкіна