Справа № 440/1519/24
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2024-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 липня 2024 року м. ПолтаваСправа № 440/1519/24

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сич С.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні матеріали справи №440/1519/24 за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області, Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

08 лютого 2024 року до Полтавського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області (надалі - КДКА Закарпатської області), Вищої кваліфікаційної дисциплінарної комісії адвокатури (надалі - ВКДКА), у якій позивач просить:

1) визнати протиправним та скасувати рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців;

2) визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА від 28.12.2023, яким відмовлено у скарзі ОСОБА_1 на рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023.

Прохальна частина позовної заяви містить клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2024 року визнано неповажними підстави, зазначені ОСОБА_1 у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду, позовну заяву залишено без руху /том 1 а.с. 78-83/.

14 лютого 2024 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви /том 1 а.с. 87-88/, у якій заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду позивачем вмотивовано тим, що рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 оскаржено ним наступного дня після отримання в адміністративному порядку до ВКДКА, за результатами розгляду скарги ВКДКА прийнято рішення від 28.12.2023, яке було надіслало позивачу та його представнику на електронну пошту лише 18.01.2024, що перешкодило позивачу звернутися до суду з позовом у встановлений законом строк.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2024 року визнано поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до адміністративного суду та поновлено ОСОБА_1 пропущений строк звернення до суду у справі №440/1519/24. Прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/1519/24. Залучено ОСОБА_2 до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача. Розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), витребувано докази /том 1 а.с. 103-106/.

19 березня 2024 року до суду через систему "Електронний суд" від відповідача Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області надійшло клопотання про залишення без розгляду позовної заяви в частині позовних вимог про визнання протиправним і скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області від 21 серпня 2023 року про притягнення адвокатки Лишенко Н.С. до дисциплінарної відповідальності /том 1 а.с. 113-114/, в обґрунтування якого зазначено, що позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду з вказаною позовною вимогою зважаючи на те, що оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА можливе протягом тридцятиденного строку лише шляхом оскарження самого рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА (пункти 44-50 постанови Верховного Суду від 06.10.2020 у справі №640/17351/19). Вказує, що наведені позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення з позовом до суду обставини не мають жодного відношення щодо пропуску строку на оскарження КДКА від 21.08.2023, оскільки такі обставини могли враховуватися лише щодо позовних вимог в частині оскарження рішення ВКДКА від 28.12.2023. Тому висновок, викладений в ухвалі суду від 27.02.2024 про відкриття провадження у даній справі, про визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду був передчасним.

19 березня 2024 року одночасно з відзивом до суду надійшла заява ВКДА про залишення позову без розгляду /том 1 а.с. 138-147/, в обґрунтування якої відповідачем зазначено, що ОСОБА_1 пропущено строк звернення до адміністративного суду з даним позовом. Вказує, що оскарження позивачем рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 до ВКДКА не є досудовим порядком врегулювання спору та позивач міг оскаржити це рішення безпосередньо до суду. А оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА можливе лише шляхом оскарження рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА. Вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду на оскарження рішень КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 та ВКДКА від 28.12.2023 за відсутності поважних причин.

У ході розгляду справи судом встановлено, що 21 серпня 2023 року КДКА Закарпатської області в особі дисциплінарної палати у складі голови Дисциплінарної палати Гончарова В.В., заступника голови Дисциплінарної палати ОСОБА_3 , членів Дисциплінарної палати: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому засіданні в приміщенні КДКА Закарпатської області за участі скаржниці ОСОБА_2 дисциплінарну справу стосовно адвокатки Лишенко Н.С., прийняла рішення про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю №21/1506, видане 20.06.2018 згідно з рішенням Ради адвокатів Закарпатської області від 15.06.2018 №666) до дисциплінарної відповідальності та застосування до адвокатки Лишенко Наталії Сергіївни дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців /том 2 а.с. 196-197/.

28 грудня 2023 року ВКДКА у складі голови ВКДКА ОСОБА_9 , секретаря засідання ВКДКА Клечановської Ю.І., членів ВКДКА: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , розглянувши у відкритому засіданні, дистанційно - в режимі відеоконференції, скаргу адвоката Нев`ядомського Д.В., як представника скаржника адвоката Лишенко Н.С., на рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців, прийняла рішення №ХІІ-010/2023, яким скаргу адвоката ОСОБА_30 , як представника адвоката Лишенко Наталі Сергіївни, - залишено без задоволення, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області у складі дисциплінарної палати від 21.08.2023 року про притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на шість місяців, - залишено без змін /том 2 а.с. 54-65/.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 3 статті 31 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.

За приписами частини 1 статті 42 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Відповідно до частини 7 статті 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Позивач звернувся до суду з позовом у цій справі 08 лютого 2024 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку звернення до адміністративного суду, встановленого Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Визнаючи поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, суд враховував, що ОСОБА_1 оскаржила рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Закарпатської області про зупинення права на заняття адвокатською діяльністю від 21.08.2023 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зазначивши, що позивачем вживалися заходи досудового вирішення спору.

Водночас, у постанові Верховного Суду від 31.01.2020 у справі №640/3026/19 викладено висновок про те, що Законом №5076-VI передбачено спеціальну процедуру оскарження рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів, надаючи альтернативу оскарження - чи до суду, чи до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Верховний Суд зазначив, що звернення позивача зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не є досудовим порядком вирішення спору, оскільки законодавець чітко визначив право на оскарження такого рішення або до суду, або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

У постанові Верховного Суду від 06.10.2022 у справі № 640/17351/19 викладено такий висновок щодо застосування норм права: "Суть приписів частини першої статті 42 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що передбачає «право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів або до суду, або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури», розкривається через сполучник «або», надаючи, як зазначено у постанові Верховного Суду від 31 січня 2020 року у справі №640/3026/19, «альтернативу оскарження» - чи до суду, чи до ВКДКА, без звернення до суду, що і може вважатися досудовим врегулюванням спору."

Верховний Суд виклав правовий висновок про те, що позивач не був позбавлений права на оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА, але лише шляхом оскарження рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА.

У постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №640/12324/19 викладено правовий висновок про те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

За приписами частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, висновки щодо застосування норм права, викладені в зазначених вище постановах Верховного Суду, є обов`язковими для врахування судом першої інстанції.

Враховуючи висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, зважаючи на те, що звернення позивача зі скаргою до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не є досудовим порядком вирішення спору, оскільки законодавець чітко визначив право на оскарження такого рішення або до суду, або до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а позивач не був позбавлений права на оскарження спірного рішення КДКА після його перегляду ВКДКА, але лише шляхом оскарження рішення ВКДКА про залишення без змін рішення КДКА, суд вважає, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним в частині вимоги про визнання протиправним та скасування рішення КДКА Закарпатської області від 21.08.2023 про притягнення до дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.

За змістом статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Враховуючи викладене вище, оскільки ця справа розглядається судом першої інстанції в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, то в даному випадку суд першої інстанції вважає за необхідне вжити всіх заходів щодо надання можливості позивачу звернутися із відповідною заявою про поновлення пропущеного строку та встановлює позивачу ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали суду для подання до суду заяви для поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121, 122, 123, 229, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Встановити позивачу ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали суду для подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Сич