Справа № 260/4311/24
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4311/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Гаврилко С.Є., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності, -

ВСТАНОВИВ:

02 липня 2024 до Закарпатського окружного адміністративного суду звернувся з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (89600, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Заньковецької Марії, будинок 10, ), яким просить: "1. Поновити позивачу строк для подання позовної заяви у даній справі, як такий, що пропущений з поважних причин; 2. Відкрити провадження у справі; 3. Адміністративний позов задовольнити повністю; 4. Постановити рішення, яким визнати протиправною бездіяльність Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції щодо не розгляду поданої представником боржника ОСОБА_1 адвокатом Гумен Наталією Василівною заяви від 10.05.2024 року про закінчення виконавчого провадження ВП № 57311482 в порядку ЗУ "Про виконавче провадження" та згідно ч.ч. 6,7 Інструкції з організації примусового виконання рішень, що затверджена наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 № 512/5 з винесенням відповідної постанови та зобов`язати Відділ державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції винести постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 57311482 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 39 ЗУ "Про виконавче провадження"; 5. Стягнути з Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений у справі судовий збір.".

Відповідно до статті 171 частини 1 пункту 3 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши поданий позов, суддя вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Відповідно до статті 161 частини 3 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України "Про судовий збір" № 3674-VI (надалі Закон України № 3674-VI).

Відповідно до статті 3 частини 1 Закону України № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

З матеріалів справи вбачається, що звернена позивачем до суду вимога є майновою.

У відповідності до статті 4 частини 1 Закону України № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Водночас, статтею 4 частиною 2 пунктом 3 Закону України № 3674-VI закріплено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову, зокрема, майнового характеру, поданого фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, статтею 4 частиною 2 пунктом 2 Закону України № 3674-VI закріплено, що за подання до адміністративного суду позовної позови немайнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2024 рік" встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2024 року у розмірі 3028 грн.

Таким чином, ураховуючи немайновий характер даного позову і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня 2024 року, ставка судового збору за подання до суду цього позову становить 1211,20 грн.

Для сплати судового збору для звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975895; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - UA4007493; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до статті 122 частин 1, 2, 3 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 287 КАС України регулюються особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно до статті 287 частини 2 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Отже, на оскарження такого виду постанови державного виконавця передбачено 10-денний строк з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Водночас, з даним позовом до суду позивач звернувся лише 01 липня 2024 року, тобто із пропуском десятиденного строку.

Предметом оскарження є, зокрема бездіяльність Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції щодо не розгляду поданої заяви від 10 травня 2024 року про закінчення виконавчого провадження ВП № 57311482.

З позовної заяви вбачається, що 10 травня 2024 року представник позивача подала до державного виконавця заяву про закінчення виконавчого провадження ВП № 57311482.

27 травня 2024 року листом за № 64198 начальником відділу ДВС у м. Ужгороді Хваста Сергієм представника було повідомлено, про відсутність підстав для закінчення виконавчого провадження № 57311482.

У відповідності до позовної заяви, представник позивача вказує, що 21 червня 2024 року, йому стало відомо про лист від 27 травня 2024 року тільки 21 червня 2024 року, що підтверджуємо скріншотом з мобільного телефону, а тому просила просимо суд визнати вказані причини пропуску строку на оскарження поважними та поновити позивачу строк на оскарження.

Аналізуючи поданий представником до позовної заяви документ під назвою "Копія скріншота з мобільного телефону, що підтверджує факт отримання листа", суддею встановлено, що представником позивача власноручно написано на аркуші паперу дату отримання відповіді на заяву 21 червня 2024 року, що не може слугувати доказом підтвердження отримання листа.

З урахуванням наведеного, суддя дійшов висновку, що підстави, наведені позивачем у клопотанні про поновлення пропущеного строку звернення до суду є неповажними підставами для поновлення строку звернення до суду з даним позовом, клопотання про поновлення строку не містить зазначення інших поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом, які є об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Відповідно до статті 123 частини 1 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи. Таким чином, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у встановлені строки.

З огляду на викладене, з врахуванням статті 123 КАС України, адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, слід залишити без руху.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, зокрема, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 1 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати суду оригінал доказу сплати судового збору згідно ставок, передбачених Законом України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн та надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Суд звертає увагу, що на підставі статті 123 частини 2 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169,171, 248 КАС України суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби у місті Ужгороді західного міжрегіонального управління міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вищезазначених недоліків.

Попередити позивача, що у випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя С.Є. Гаврилко