Справа № 635/3818/20
Суддя: Аксьонова Н. М.
Дата ухвалення: 2024-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 635/3818/20
Провадження №2-а/760/66/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2024 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Тетяни Олександрівни про визнання протиправними дій, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

До Харківського районного суду Харківської області звернувся представник позивача ОСОБА_1 - Попенко Д.В. із позовом (з урахуванням уточнення позовних вимог) до поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Т.О., в якому просить визнати протиправними дії поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Т.О. при винесенні постанови серії 1АВ №00283194 від 16 червня 2020 року за ч.1 ст.122 КУпАП відносно ОСОБА_1 ; скасувати постанову серії 1АВ №00283194 від 16 червня 2020 року за ч. 1 ст. 122 КУпАП відносно ОСОБА_1 , винесену поліцейським Департаменту патрульної поліції Пятковою Т.О. та закрити справу відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.122 КУпАП, стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10000 грн. Крім того, представник позивача просить стягнути із відповідача на користь позивача понесені ним витрати на правничу допомогу та судовий збір.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 липня 2020 року відкрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Тетяни Олександрівни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення; вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження.

Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан, який триває до теперішнього часу. На цей час на території Харківської області тривають активні бойові дії.

Розпорядженням Верховного Суду від 08.03.2022 р. N 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосудця під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ, територіальна підсудність справ Харківського районного суду Харківської області визначена за Полтавським районним судом Полтавської області.

Дана справа надійшла до Полтавського районного суду Полтавської області та передана 06вересня 2022 року на розгляд судді Гальченко О.О. згідно авторозподілу та отримана суддею 06 вересня 2022 року.

Ухвалою Полтавського районного суду Полтавської області від 09 вересня 2022 року справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва.

27 лютого 2023 року вищезазначена справа надійшла за підсудністю до Солом`янського районного суду м. Києва.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 березня 2023 року справу розподілено судді Аксьоновій Н.М.

Ухвалою від 10 березня 2023 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Як вбачається з позовної заяви, предметом розгляду у даній справі є постанова поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Т.О. серії 1АВ №00283194 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст.213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Відповідачем у справі зазначено поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткову Т.О.

В силу п. 11 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.

Згідно пункту 8 частини 1 статті 23 Закону №580-VIII, у випадках, визначених законом, поліція здійснює провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймає рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечує їх виконання.

В силу ч.ч.1-2 статті 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 122, частина перша статті 123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Таким чином, за приписами ст.222 КУпАП розгляд справ про адміністративні правопорушення правил дорожнього руху, зокрема ч.3 ст.121 КУпАП покладено на органи Національної поліції.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Приписами ч. 1 ст. 1 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч.1 ст.13 Закону України "Про Національну поліцію" систему поліції складають:

1) центральний орган управління поліцією;

2) територіальні органи поліції.

Територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання (ч.1 ст.15 ЗУ "Про Національну поліцію").

Відповідно до ч.1 ст.17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Приписами ч.3 ст.288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.3 ст.121 КУпАП інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені зокрема ч.3 ст.121 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст.222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року по справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 року по справі №724/716/16-а та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок про те, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

А тому, належним відповідачем у даній справі є Департамент патрульної поліції, як орган Національної поліції, від імені якого інспектор уповноважений накладати адміністративні стягнення та розглядати справи про адміністративні правопорушення у даній справі.

Відповідно доч.3 статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно ч.4, 6, 7 ст.48 КАС України, якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності.

Верховний суд у постанові від 17 вересня 2020 року по справі №742/2298/17 зазначив наступне: "… позивач не завжди спроможний правильно визначити відповідача. Звертаючись до суду з адміністративним позовом, позивач зазначає відповідачем особу, яка, на його думку, повинна відповідати за позовом, проте під час розгляду справи він може заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним. Заміна відповідача може відбутися за клопотанням не лише позивача, а й будь-якої іншої особи, яка бере участь у справі, у тому числі, й за клопотанням самого відповідача, або навіть за ініціативою суду".

В ухвалі Солом`янського районного суду міста Києва від 10 березня 2023 року позивачу було роз`яснено необхідність заміни неналежної сторони у даному спорі, однак позивач не скористався своїм правом, визначеним ч.3 ст.48 КАС, що суд розцінює як його незгоду із заміною неналежного відповідача.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що в такому випадку на підставі ч.4 ст.48 КАС України необхідно залучити до участі у справі другого відповідача - Департамент патрульної поліції.

Керуючись ст.12, 19-20, 22, 25, 26, 48, 59, 80, 159, 160-161, 162-164, 168-171, 268-269, 286 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 до поліцейського Департаменту патрульної поліції Пяткової Тетяни Олександрівни про визнання протиправними дій, скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та відшкодування моральної шкоди, як другого відповідача Департамент патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3, ).

Копію ухвали надіслати учасникам справи. Другому відповідачу також надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Встановити другому відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.162 КАС України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч.3 ст.162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду відповідач повинен надіслати (надати) копію відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України).

Роз`яснити другому відповідачу, що відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Роз`яснити другому відповідачу обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності відповідно до ч.2 ст.77 КАС України.

Позивач має право подати відповідь на відзив, в якій викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення, протягом 5-ти днів з дня отримання відзиву на позов, у порядку, передбаченому статтею 163 КАС України.

Відповідач має право подати заперечення на відповідь на відзив, в яких викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення, протягом 5-ти днів з дня отримання відповіді на відзив, в порядку, передбаченому статтею 164 КАС України.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Наголосити, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Солом`янського районного

суду міста Києва Н.М. Аксьонова