Справа № 580/3418/24
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2024-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

09 липня 2024 року справа № 580/3418/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

секретар судового засідання Гришанова А.І.,

за участю представниць:

позивача Павленко М.В.,

відповідача Желізняк Ю.В.,

розглядаючи за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) подав позов до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі Головне управління, відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 в частині притягнення заступника начальника Головного управління начальника кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Ухвалою від 17.04.2024 суддя Черкаського окружного адміністративного суду прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у адміністративній справі, вирішив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче судове засідання.

07.05.2024 представниця Головного управління Національної поліції в Черкаській області до відзиву на позов подала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якому зазначила, що на адвокатський запит представника позивача надані матеріали службового розслідування, висновку службового розслідування та наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, які отримано адвокатом 05.03.2024. Натомість із позовом звернувся 04.04.2024, тобто пропустив п`ятнадцятиденний строк звернення до суду, встановлений ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

16.05.2024 представниця позивача подала відповідь на відзив у якій зазначила, що позивач ознайомився з наказом ГУНП в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності 29.03.2024, у зв`язку із чим зазначила, що позивач не порушив строк на звернення з позовною заявою, адміністративний позов поданий в межах строку звернення до суду.

20.05.2024 представниця відповідача подала до суду заперечення на відповідь на відзив в якій вказала, що позивач знав, що відносно нього проводиться службове розслідування та вчиняв дії, а саме уклав договір з адвокатом про правову допомогу, адвокат направив адвокатський запит з метою отримання матеріалів службового розслідування. Отримання відповіді на адвокатський запит 05.03.2024 свідчить про обізнаність останнього з матеріалами службового розслідування та наказом № 215 від 15.01.2024, а тому позивач пропустив строк звернення до суду з вказаним адміністративним позовом.

Ухвалою від 29.05.2024 суд, після відкриття провадження, залишив позовну заяву ОСОБА_1 без руху та встановив позивачеві п`ятиденний строк для подання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з обґрунтованими доказами на її підтвердження.

05.06.2024 представниця позивача подала до суду заяву у якій просила визнати поважним та поновити строк на подання адміністративного позову, в обґрунтування якої зазначила, що оскільки позивач ознайомився особисто з наказом про притягнення його до дисциплінарної відповідальності саме 29.03.2024, що відповідає ч. 2 ст. 22 та ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України, то відлік часу на оскарження спірного наказу в 15 днів слід рахувати з цієї дати.

В судовому засіданні 04.07.2024 представниця позивача підтримала подану заяву та просила її задовольнити. Представниця відповідача просила відмовити у її задоволенні з підстав, викладених у запереченні на відповідь на відзив.

Під час вирішення поданої заяви та питання можливості подальшого розгляду справи, суд зазначає таке.

Предметом спору у цій справі є визнання протиправним та скасування п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 15.01.2024 № 215 в частині притягнення заступника начальника Головного управління - начальника кримінальної поліції ГУНП в Черкаській області підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Аналіз вказаних приписів вказує, що у справах щодо проходження громадян публічної служби, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, встановлений КАС України, або строк, встановлений іншими законами.

Суд зазначає, що порядок оскарження дисциплінарного стягнення, застосованого у період дії воєнного стану, встановлено ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337-VIII, відповідно до ч. 4 якої, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином, спеціальний нормативно-правовий акт, яким у спірних правовідносинах є Закон України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України встановлює спеціальний строк оскарження поліцейським дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби, застосованих в умовах запровадженого воєнного стану, що становить 15 днів із дня ознайомлення із відповідним наказом.

Суд встановив, що на адвокатський запит адвоката Вовка А.І. листом від 01.03.2024 № 48/В-8аз відповідач надав матеріали службового розслідування, проведеного на підставі наказу ГУ НП в Черкаській області від 05.12.2023 № 912, висновку за результатами службового розслідування від 01.01.2024 та наказу Про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 15.01.2024 № 215. Вказані матеріали адвокат отримав 05.03.2024 (згідно трекінгу Укрпошти за направленням № 283, а.с. 179 Тому 4).

Таким чином, із 05.03.2024 представник позивача є обізнаним із підставами притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та спірним наказом, відтак строк звернення до адміністративного суду із цим позовом розпочав свій перебіг із 05.03.2024 та сплив 20.03.2024, натомість представник позивача адвокат Вовк А.І. подав цей позов до суду 08.04.2024 (вх. суду від 08.04.2024 № 17557/24), тобто з пропуском п`ятнадцятиденного строку звернення до суду, встановленого ч. 4 ст. 31 Закону України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Стосовно доводів представниці позивача про звернення до суду із цим позовом в межах строку, з огляду на ознайомлення позивача зі спірним наказом 29.03.2024, суд зазначає, що строк звернення до суду із цим позовом (який подав саме адвокат) розпочав свій перебіг саме із 05.03.2024 (дати отримання адвокатом матеріалів службового розслідування, включно зі спірним наказом). У свою чергу проставлення позивачем відмітки у відомості про ознайомлення зі спірним наказом у цьому випадку не змінює моменту, із якого позивач вважається таким, що повинен був дізнатися про порушення своїх прав, оскільки направлення адвокатом запиту щодо отримання матеріалів службового розслідування та отримання відповіді на адвокатський запит 05.03.2024 вказують про обізнаність позивача з матеріалами службового розслідування та спірним наказом.

Посилання представниці позивача на ухвалу суду у справі № 580/4340/24 від 20.05.2024, у контексті спірних правовідносин, суд вважає необґрунтованими, оскільки обставини справ № 580/3418/24 та № 580/4340/24 суттєво відрізняються. Так, у справі № 580/4340/24 представник позивача вказував, що попри ознайомлення позивача із наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, залишались невідомими всі обставини службового розслідування, у зв`язку із чим вважав, що строк звернення слід обраховувати із дати отримання представником позивача матеріалів службового розслідування. Натомість, у справі № 580/3418/24, матеріали службового розслідування, включно зі спірним наказом, адвокат отримав 05.03.2024.

З урахуванням зазначеного суд доходить висновку, що до заяви про поновлення строку представниця позивача не надала належних доказів, що підтверджували б об`єктивну неможливість своєчасного звернення до суду з цим позовом.

Суд зазначає, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій. Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Установлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі сплином установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи, що у спірних правовідносинах позивач не зазначив та не надав належних доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, заяву про поновлення строку звернення суд вважає необґрунтованою, оскільки не доведено об`єктивної неможливості звернення в суд у встановлений законом строк.

На підставі ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 15 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Також, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Одночасно суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 123, 240, 241, 243, 248, 256, 294, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена в апеляційному порядку до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала в повному обсязі складена та підписана 09.07.2024.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК