Справа № 420/21043/24
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2024 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хурса О.О., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

визнати дії військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати усіх видів забезпечення ОСОБА_1 з 24.02.2022 по 27.09.2022 в розмірі 343 949,67 грн.

зобов`язати військову частину НОМЕР_1 виплатити на користь ОСОБА_1 усі види забезпечення з 24.02.2022 по 27.09.2022 в розмірі 343 949,67 грн.

стягнути з військової частини НОМЕР_1 виплатити на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 500 000 гривень.

стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 неотриману суму за індексацію грошового забезпечення за період з 28.02.2018 по 27.09.2024.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява подана з порушенням вимог статей 160, 161 КАС України, а саме:

- до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- до позовної заяви не додано клопотання про залучення третьої особи, з дотриманням вимог статті 167 КАС України;

- в пунктах 3 та 4 прохальної частини позову не конкретно викладений зміст позовних вимог.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Так, в пункті 3 прохальної частини позову позивач просить «стягнути з відповідача виплатити моральну шкоду», що є неналежним викладенням позовних вимог. Позивач має зазначити чітку дію, яку на його думку має вчинити відповідач з метою захисту його прав.

Зазначення в одній вимозі слів «стягнути» та «виплатити» є несумісним та нечітким, що не відповідає положенням ч. 1 ст. 5 КАС України.

Водночас в пункті 4 прохальної частини позову позивач просить «стягнути з відповідача на користь позивача недоотриману суму індексації», однак не зазначає конкретну суму, яку на думку позивача необхідно стягнути з відповідача. Суд зазначає, що вимога до відповідача у вигляді стягнення має передбачати конкретну суму такого стягнення, оскільки без такого зазначення, виконання рішення суду буде неможливим.

Крім того, суд зазначає, що в пункті 4 прохальної частини позову наявна помилка, зокрема, у кінцевій даті такого стягнення, де вказано «по 27.09.2024», що є неможливим, оскільки дата 27.09.2024 ще не настала.

При цьому, відсутність належним чином викладених вимог свідчить, що предмет спору не визначений.

Так, зміст та кількість позовних вимог впливають відповідно на вирішення питання підвідомчості спору конкретному суду та правильному вирішенню питання щодо судового збору, а також на з`ясування, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) тощо, а отже і з`ясуванню перешкод для відкриття провадження у справі.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.

Суд звертає увагу, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України, і вказаний обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди у розмірі 500 000 грн.

У відповідності до висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 28.11.2018 по справі № 761/11472/15-ц, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки відшкодування моральної шкоди визначено сумою грошових коштів.

Враховуючи, що заявлена позивачем вимога про відшкодування моральної шкоди виражена у грошовому вимірі в розмірі 500 000 грн., тому є вимогою майнового характеру.

Розміри ставок судового збору встановлені статтею 4 Закону України «Про судовий збір» станом на момент звернення до адміністративного суду, зокрема, за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлено судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 1 січня 2024 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць встановлено у розмірі 3028 грн.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру в сумі 5000 грн.

В позовній заяві позивачем, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача зазначено Командування ВМС ЗС України, але клопотання про його залучення до справи з обґрунтуванням підстав, з дотриманням вимог статті 167 КАС України не подано.

Суд звертає увагу, що формальне зазначення у тексті позовної заяви реквізитів особи, як третьої особи, не є безумовною та автоматичною підставою для вирішення такого питання судом, оскільки таке клопотання має бути обґрунтоване позивачем.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява має бути залишена без руху, а позивачу наданий термін для усунення недоліків шляхом надання: 1) належним чином оформленої позовної заяви з додержанням вимог статті 160 КАС України та її копії відповідно до кількості учасників справи; 2) оригіналу документа про сплату судового збору в загальному розмірі 5000 грн.; 3) клопотання про залучення третьої особи, з дотриманням вимог статті 167 КАС України.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та стягнення заборгованості залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хурса