Справа № 120/8663/24
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

08 липня 2024 р. Справа № 120/8663/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Шик і блиск" (пров. К. Широцького, 14Е, м. Вінниця, 21012)

до: Вінницької митниці (вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, 21037)

про: визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Шик і блиск" (далі - позивач) до Вінницької митниці (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови.

У відповідності до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. В позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Разом із тим, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивачем заявлено такі вимоги:

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та визнати протиправним і повністю скасувати рішення Вінницької митниці №UA401000/2024/000014/2 від 24.01.2024 року, про коригування митної вартості товарів;

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та визнати протиправним і повністю скасувати рішення Вінницької митниці №UA401000/2024/000036/2 від 13.02.2024 року, про коригування митної вартості товарів;

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та визнати протиправним і повністю скасувати рішення Вінницької митниці №UA401000/2024/000090/2 від 29.03.2024 року, про коригування митної вартості товарів;

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та визнати протиправним і повністю скасувати рішення Вінницької митниці №UA401000/2024/000176/2 від 31.05.2024 року, про коригування митної вартості товарів;

- скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та визнати протиправним і повністю скасувати рішення Вінницької митниці №UA401000/2024/000177/2 від 04.06.2024 року, про коригування митної вартості товарів.

З наведеного слідує, що позивачем не зазначено реквізити (номер та дата) оскаржуваних карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що, в свою чергу, свідчить про нечіткість заявлених позовних вимог.

Відтак, позивачеві уточнити прохальну частину заявленого позову, привівши зміст позовних вимог у відповідність до обставин, якими такі вимоги обґрунтовує, визначитись із належним способом захисту порушеного права та конкретизувати свої позовні вимоги.

Крім того, відповідно до ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Так, зі змісту прохальної частини позову встановлено, що позивачем заявлено вимоги про визнання протиправними та скасування рішень відповідача №UA401000/2024/000014/2 від 24.01.2024 року, №UA401000/2024/000036/2 від 13.02.2024 року, №UA401000/2024/000090/2 від 29.03.2024 року, №UA401000/2024/000176/2 від 31.05.2024 року, №UA401000/2024/000177/2 від 04.06.2024 року.

Однак, всупереч вищевказаним вимогам позивачем до позовної заяви додано лише рішення відповідача №UA401000/2024/000036/2 від 13.02.2024 року.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог ст. 161 КАС України, в контексті надання до позовної заяви оскаржуваних рішень №UA401000/2024/000014/2 від 24.01.2024 року, №UA401000/2024/000090/2 від 29.03.2024 року, №UA401000/2024/000176/2 від 31.05.2024 року, №UA401000/2024/000177/2 від 04.06.2024 року.

Також суд вказує, що згідно із ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано платіжні інструкції №4969, №4970 про сплату судового збору в розмірі 7 498, 24 грн та 3 028 грн відповідно .

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено ЗУ "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до приписів п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" установлено у 2024 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2024 року у розмірі 3 028 грн.

В межах даної позовної заяви позивачем оскаржується п`ять рішень Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів та п`ять карток відмови в прийнятті митної декларації.

Згідно правової позиції Верховного Суду, що викладена в ухвалі від 20.01.2020 року у справі №160/1989/19, позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів є вимогами майнового характеру, а позовні вимоги про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є вимогами немайнового характеру.

Відтак, вимоги про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів мають майновий характер, оскільки безпосереднім наслідком оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів є зміна майнового стану позивача.

Ціною позову в даному випадку є різниця митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом у рішенні про коригування митної вартості товарів.

Суд враховує, що позивачем у позовній заяві наведено розрахунки різниці митних платежів, які підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваних рішеннях.

Так, з огляду на різницю митних платежів загальна, ціна позову складає 499 882, 65 грн.

Отже, при зверненні до адміністративного суду з позовними вимогами про визнання протиправними та скасування п`яти рішень Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів сума судового збору становить 7 498, 24 грн.

Тобто позивачем в цій частині позовних вимог судовий збір сплачено в належному розмірі.

Водночас, суд зауважує, що вимоги про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, в свою чергу, мають немайновий характер та, відповідно, за кожну позовну вимогу слід сплатити судовий збір в розмірі 3 028, 00 грн.

Позивачем оскаржується п`ять карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а тому сума судового збору за звернення з вказаними вимогами становить 15 140 грн (3028, 00 грн *5).

Оскільки позивачем сплачено судовий збір в розмірі 3 028, 00 грн, то сума недоплати судового збору за звернення до суду з вимогами немайнового характеру становить 12 122, 00 грн.

За правилами, визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 160, 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом надання до суду документа про сплату судового збору в розмірі 12 122, 00 грн, а також оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів №UA401000/2024/000014/2 від 24.01.2024 року, №UA401000/2024/000090/2 від 29.03.2024 року, №UA401000/2024/000176/2 від 31.05.2024 року, №UA401000/2024/000177/2 від 04.06.2024 року та уточненої позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Шик і блиск" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови залишити без руху.

Запропонувати позивачеві у 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Маслоід Олена Степанівна