Справа № 160/33987/23
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2024-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 липня 2024 року Справа 160/33987/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

26.12.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним і скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 18.12.2023 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи №160/33987/23 передані на розгляд судді Куликову А.В.

27.12.2023 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.

03.04.2024 року відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату суду №235д та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Дєєву М.В.

05.04.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду прийнято до провадження адміністративну справу, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження та витребувано у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області - рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 за результатом розгляду подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років.

19.06.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду повторно витребувано у відповідача додаткові докази по справі.

24.06.2024 року від Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області надійшов відзив на позовну заяву та пояснення щодо витребуваних судом доказів.

25.06.2024 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду витребувано у ОСОБА_1 рішення від 18.12.2023 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років та пояснення щодо наявності порушеного права позивача станом на дату звернення до суду або повідомити суд про причини неможливості подання вказаних доказів.

01.07.2024 року від ОСОБА_1 надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач просить:

- визнати протиправним і скасувати рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 11.01.2024 року №30/ДПП-24 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років.

Так, перевіривши матеріали справи та вирішуючи питання щодо подальшого розгляду справи, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України, підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Так, ухвалою від 05.04.2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та призначено розгляд справи по суті з 06.05.2024 року, тобто в тридцятиденний строк на здійснення деяких процесуальних дій сплинув.

Судом встановлено, що позивачем заяву про уточнення позовних вимог подано 27.06.2024 року (відповідно до відмітки на конверті), тобто на стадії розгляду справи по суті поза межами встановлених процесуальних строків.

Крім того, суд звертає увагу, що розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. При цьому, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Під підставами позову, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Обставинами можуть бути лише юридичні факти матеріально-правового характеру, тобто такі факти, які тягнуть певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Юридичні факти матеріально-правового характеру, які визначені як підстави позову, свідчать про те, що існують правовідносини і що внаслідок певних дій ці відносини стали спірними.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується заявлена позивачем вимога. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.12.2020 у справі №361/822/17.

Суд зазначає, що порівняльний аналіз предмету та підстав позову, який подано позивачем первісно у даній справі та заяви про уточнення позовних вимог дозволяє дійти висновку, що позивачем фактично заявлено нові позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 11.01.2024 року №30/ДПП-24 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , які раніше не заявлялись.

При цьому, з матеріалів позовної заяви слідує, що на час звернення до суду з даним позовом, рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 11.01.2024 року №30/ДПП-24 про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 і як наслідок публічно-правовий спір в цій частині був відсутній, що свідчить про те, що нові позовні вимоги виникли з підстав, які не існували на час звернення до суду з даним позовом.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки серед підстав подання клопотання в порядку ч. 1 ст. 47 КАС України передбачено застереження щодо процесуального строку, їх заявлення поза межами такого - є безпідставним, з огляду на що, в прийнятті заяви позивача про уточнення позовних вимог слід відмовити.

Крім того, суд зазначає, що станом на 04.07.2024 року позивач не надав до суду витребувані ухвалою від 05.04.2024 року докази, а саме оскаржуване позивачем рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області від 18.12.2023 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років про причини такого неподання суд не повідомлено.

Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 3 ст. 80 КАС України, про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.6 ст.80 КАС України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Згідно з частинами 7, 8, 9 статті 80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Таким чином, з метою повного та всебічного розгляду справи, суд вважає за необхідне, повторно витребувати у ОСОБА_1 рішення від 18.12.2023 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років та пояснення щодо наявності порушеного права позивача станом на дату звернення до суду або повідомити суд про причини неможливості подання вказаних доказів.

Керуючись ст. 47, ст. 248, ст. 256, ст. 262, ст. 293, ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у справі № 160/33987/23.

Повторно витребувати у ОСОБА_1 рішення від 18.12.2023 року про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 на підставі подання Ради адвокатів Дніпропетровської області №739/3-23 від 07.11.2023 року за порушення строків та порядку сплати щорічних внесків на забезпечення реалізації адвокатського самоврядування у період 2013-2019 років та пояснення щодо наявності порушеного права позивача станом на дату звернення до суду або повідомити суд про причини неможливості подання вказаних доказів.

Встановити позивачу строк для надання до суду витребуваної інформації 3 дні з моменту отримання цієї ухвали.

Копію ухвали суду надіслати особам, які беруть участь у розгляді справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя М.В. Дєєв