Справа № 320/48251/23
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2024 року № 320/48251/23

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Парненко В.С.,

при секретарі Занкович А.І.,

за участю

представника позивача Станька В.І.,

представника відповідача-1 Позднякової О.В.,

представника відповідача-2 Норець В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

20.12.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області (далі відповідач-1), в якому позивач просить

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у Київській області від 08 грудня 2022 року № 1124/Ж10/3100041 та від 08 вересня 2023 року № 167680705.

В обґрунтування позовних вимог вказано, що позивач не погоджується з податковими повідомленнями-рішеннями, прийнятими відповідачем на підставі висновків акта планової перевірки від 25.07.2023 №15811/10-36-07-05/33894121 та вважає їх протиправними, оскільки позивачем було заявлено суми на бюджетне відшкодування від?ємного значення з податку на додану вартість за різні періоди - за грудень 2022 року (за який було винесено податкове повідомлення-рішення від 08.12.2022) та за лютий 2023 року, з урахуванням збільшеної суми за попередній період, за результатами перевірки якого складений акт, з яким позивач не погоджується. Позивач вважає, що його рішення повторно подати суму податку на додану вартість до бюджетного відшкодування з урахуванням суми, у якій відмовлено при наданні бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки контролюючого органу за попередній звітний (податковий) період, врахувавши недоліки та виправивши помилки, ніяким чином не може слугувати підставою для тлумачення таких дій як згоди на відмову у відшкодування всієї суми ПДВ, та є лише врахуванням попередньої суми ПДВ шляхом її збільшення у наступному періоді, що не заборонено законом. Враховуючи вищевикладене, позивач, діючи у рамках законодавчо встановлених норм, скористався своїм правом на подання заяви на бюджетне відшкодування ПДВ з урахуванням суми, у якій було відмовлено при наданні бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки контролюючого органу за попередній звітний (податковий) період. Позивач зазначає, що законодавством не встановлено жодної заборони ані щодо кількості подання таких заяв щодо бюджетного відшкодування ПДВ, ані щодо заборони по включенню таких сум за попередні періоди, відносно яких було відмовлено раніше. В 2017 році в Україні ввели систему блокування реєстрації податкових накладних. В той же час в п. 201.10 ст. 201 ПК України з?явилася нова норма: податкова накладна, зареєстрована постачальником в ЄРПН після 01.07.2017 року, є для покупця товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Тому висновок щодо віднесення постачальника ТОВ «ОСТ СКЛО» до ризикових - це питання, що повинно бути відслідковуватися до моменту реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Платник податку не повинен відповідати за висновки відносно сумнівності, адже при перевірці податкових накладних від ТОВ «ОСТ СКЛО» вони пройшли перевірку та були зареєстровані в ЄРПН. Позивач не здійснював придбання товару, товар було виготовлено на виробничих потужностях підприємства, та як наслідок, сума втраченого (знищеного) товару не включалась позивачем до суми бюджетного відшкодування. Позивач відповідно до п. 32.1. п. 32 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідних положень ПК України не здійснював нарахування податку на додану вартість на втрачений (знищений) товар, а тому й не міг включати ці суми до бюджетного відшкодування. Отже, висновки у актах перевірки від 01.11.2022 №1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121 та від 25.07.2023 №15811/10-36-07-05/33894121 є такими, що не відповідають дійсності та фактичним обставинам, що підтверджуються первинними бухгалтерськими документами позивача.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.01.2024 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.02.2024 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 06.03.2024.

Відповідачем 21.02.2024 подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечував проти позовних вимог, зазначивши, що проведеною документальною виїзною перевіркою не підтверджено інформацію про фактичну наявність активів та повному відображення зобов`язань, залишків товарно-матеріальних цінностей за даними бухгалтерського обліку за періоди виникнення від`ємного значення з ПДВ, не можливо підтвердити у зв`язку з відсутністю належним чином документально оформлених матеріалів проведеної інвентаризації. Неможливо фізично підтвердити відсоток знищеної електроенергії чи газу, адже станом на момент реєстрації матеріалів перевірки витратні матеріали (енерговитрати) не зберігаються і обрахувати їх неможливо. Сума, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку за травень 2022 року сформована за рахунок придбаних активів (газу, електроенергії тощо) з метою подальшого використання в господарській діяльності, але згідно з наданими матеріалами інвентаризації неможливо підтвердити вибуття запасів та наявних залишків ТОВ «ПЗС». Окрім цього, в ході перевірки встановлено, що сума ПДВ, відображена у графі 1 та 2 розрахунку суми бюджетного відшкодування за лютий 2023 року у розмірі 721 994 грн та 796 463 грн відповідно сформована від постачальника ТОВ «СИСТЕМОЙЛІНЖЕНЕРИНГ» (), але періодом виникнення є періоди лютий 2021 року та квітень 2021року. При врахуванні зазначеного вище (внаслідок військових дій на території виробництва, проведеною попередньою документальною виїзною перевіркою не підтверджено інформацію про фактичну наявність активів, та згідно з наданими матеріалами інвентаризації не можливо підтвердити вибуття запасів та наявних залишків, та відповідно, відсутність права у платника на формування бюджетного відшкодування суми ПДВ із сум податкового кредиту, придбання товарі в яких у подальшому були знищені внаслідок воєнного стану), та з урахуванням п. 69.29 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідних положень" Кодексу - не можливо підтвердити достовірність формування бюджетного відшкодування з ПДВ, в результаті чого платнику відмовлено в отриманні бюджетного відшкодування за лютий 2021року на 721 994 грн, та за квітень 2021 року на 796 463 грн. Таким чином, в порушення п пп. «б» п.200.4, п200.7, п200.8, п.200.9, пп. «б» п. 200.14 Податкового кодексу України, п.п. 69.29 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідних положень» Кодексу, платником завищено суму бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (р.20.2.1 податкової декларації з податку на додану вартість) за лютий 2023 року в сумі 1 523 683 грн, та відмовлено в отриманні бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2023 року на 94 886 280 грн. Підсумовуючи викладене, відповідач вважає, що доводи позивача не спростовують правомірність висновків документальної позапланової виїзної перевірки, тому, оскаржуване податкове повідомлення-рішення від №167680705 про відмову в бюджетному відшкодування за лютий 2023 року в сумі 94 886 280 грн прийнято контролюючим органом відповідно до вимог податкового законодавства, у зв?язку з чим відсутні підстави для їх скасування. Відповідно, позовні вимоги ТОВ «Пісківський завод скловиробів» не підлягають задоволенню.

На адресу суду 29.02.2024 від представника Головного управління Державної податкової служби у Київської області надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 у задоволенні клопотання Головному управлінню Державної податкової служби у Київської області про залишення позовної заяви без розгляду - відмовлено.

На адресу суду 06.03.2024 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» надійшла заява про залучення співвідповідача у справі №320/48251/23, в частині позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08.12.2022 №1124/Ж10/. В обґрунтування заяви заявник зазначає, що податкове повідомлення-рішення від 08.12.2022 № 1124/Ж10/ прийнято Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків () на підставі акту документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Пісківський завод скловиробів» від 01.11.2022 № 1080/Ж5/21-00-04-01-04/33894121, яка була призначена та проведена Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків. Дані обставини підтверджується доданими до позовної заяви документами. Отже, спірні правовідносини щодо обґрунтованості та відповідності висновків контролюючого органу, які викладені в акті документальної перевірки від 01.11.2022 № 1080/Ж5/21-00-04-01-04/33894121, та стали підставою для прийняття податкового повідомлення-рішення від 08.12.2022 №1124/Ж10/, виникли між позивачем та Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків ().

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.03.2024 заяву товариства з обмеженою відповідальністю Пісківський завод скловиробів про залучення співвідповідача у справі задоволено. Залучено співвідповідачем у даній справі Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків () (далі відповідач-2).

01.03.2024 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якій викладено правову позицію, яка є аналогічною до заявленої в позовній заяві.

22.02.2024 та 29.03.2024 представником Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

29.03.2024 представником відповідача-2 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що ТОВ «Пісківський завод скловиробів» порушено п. 200.4 ст. 200 ПК України, а саме відсутнє від`ємне значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню у травні 2022 року у розмірі 45 699 469,39 грн. Також, встановлено порушення п. 198.6 ст. 198 та п. 200.4 ст. 200 ПК України, а саме: включення до розрахунку суми бюджетного відшкодування митних декларацій, які не були відображені при формуванні від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду у розмірі 15 094 607,31 грн та у розмірі 26 982 556,98 грн. Проведеною документальною виїзною перевіркою не підтверджено інформацію про фактичну наявність активів та повноту відображення зобов`язань, залишків товарно-матеріальних цінностей за даними бухгалтерського обліку за періоди виникнення від`ємного значення з ПДВ, не можливо підтвердити у зв`язку з відсутністю належним чином документально оформлених матеріалів проведеної інвентаризації. Сума, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку за травень 2022 року сформована за рахунок придбаних активів (газу, електроенергії тощо) з метою подальшого використання в господарській діяльності, але згідно з наданими матеріалами інвентаризації неможливо підтвердити вибуття запасів та наявних залишків ТОВ «ПЗС».

В підготовче засідання, призначене на 03.04.2024, прибули представники сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2024 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень залишено без руху в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у Київській області від 08 грудня 2022 року № 1124/Ж10/3100041.

Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою із зазначенням обґрунтованих та поважних підстав його пропуску.

08.04.2024 судом зареєстровано відповідь на відзив відповідача-2, в якій вказано, що фактично позивач не здійснював придбання товару, товар було виготовлено на виробничих потужностях підприємства, та як наслідок, сума втраченого (знищеного) товару не включалась Позивачем до суми бюджетного відшкодування. Позивач відповідно до п. 32.1. п. 32 підрозділу 2 розділу XX Перехідних положень ПК України не здійснював нарахування податку на додану вартість на втрачений (знищений) товар, а тому й не міг включати ці суми до бюджетного відшкодування. Отже, висновки у акті перевірки від 01.11.2022 року № 1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121, на підставі якого відповідачем-2 було прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є такими, що не відповідають дійсності та фактичним обставинам, що підтверджуються первинними бухгалтерськими документами Позивача (копії документів додавалися до позовної заяви). Позивачем було заявлено наступні суми до бюджетного відшкодування, які складаються з: суми сплаченого ПДВ при імпорті сировини, запасних частин для іноземного обладнання, встановленого на заводі та формокомплектів; витрати на електроенергію та природний газ, необхідні для виробництва продукції відповідно до статутної діяльності товариства. Ці товари не були та ніяким чином не могли бути фізично знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, оскільки використовувались та вже були використані Позивачем у процесі виробництва його продукції.

11.04.2024 судом зареєстровано заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» про поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.04.2024 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» про поновлення строку звернення до суду у справі №320/48251/23 задоволено.

Поновлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» строк звернення до суду з позовною заявою в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби України у Київській області від 08 грудня 2022 року №1124/Ж10/3100041.

Продовжено подальший розгляд адміністративної справи №320/48251/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» до Головного управління Державної податкової служби України у Київській області, Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

Призначено справу до розгляду в підготовчому засіданні на 22 травня 2024 року.

19.04.2024 відповідачем-2 подані до суду заперечення, в яких зазначено, що відповідно до наданих до перевірки ТОВ «Пісківський завод скловиробів» розшифровки р.16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду» та інформації, щодо податкових накладних та факту оплати товарів/послуг, які включені до Розрахунку суми бюджетного відшкодування (Додаток 3) встановлено включення до Розрахунку суми бюджетного відшкодування митних декларацій, які не були відображені в р.16 «Від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду: значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду»: за квітень 2021 року січень 2022 року на суму ПДВ 15 094 607,31 грн. Відповідно до наданих до перевірки ТОВ «Пісківський завод скловиробів» розшифровки р.21 «Сума від`ємного значення звітного періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного місяця» (Додаток 2) до Декларації за травень 2022 року та інформації, щодо податкових накладних та факту оплати товарів/послуг, які включені до Розрахунку суми бюджетного відшкодування (Додаток 3) встановлено включення до Розрахунку суми бюджетного відшкодування податкових накладних та митних декларацій, які одночасно віднесені й до р.21 «Сума від`ємного значення звітного періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного місяця» (Додаток 2), а саме, сума ПДВ складає - 26 982 556,98 грн. Відповідно до інформації, наданої ТОВ «Пісківський завод скловиробів» ситуація на складах підприємства наступна (після припинення військових дій та проведення інвентаризацій): - склад в с. Кухарі, вул. Гайова буд. 24. Склад відкритий, розташований недалеко від ангару (не в оренді) який був знищений в наслідок ведення бойових дій. Як наслідок, частина складу постраждала, один вид продукції, що розташований в безпосередній близькості до ангару зазнав значних пошкоджень. В результаті знищено продукція: Пляшка 251П-КПНн-450 "Білий Ведмідь" в кількості 1 316 250 шт. на суму 5 176 021,54 грн (з ІІДВ по ціні реалізації). Товар знаходився на відповідальному зберіганні та обліковувався на за балансовому рахунку (за балансовий рахунок 023). Склад в смт. Бородянка, вул. Індустріальна 2 та Індустріальна 2Е (в обліку один склад, що орендується у різних Орендодавців). Склад розміновувався, продукція зазнала значних пошкоджень. Збитки зафіксовані в інвентаризації: знищення готової продукції (рахунок 26 «Готова продукція») в кількості 10 653 751 одиниць різної номенклатури банки та пляшки балансовою вартістю 28 451 053,88 грн., знищено пакувальний матеріал (Рахунок 201 «Сировина та основні матеріали») та тару, в яку було упаковано готову продукцію балансовою вартістю 2 469 360,46 грн. (Рахунок 204 «Тара та гарні матеріали») та сировина балансовою вартістю 34 906 044,07 грн. (Рахунок 201 «Сировина та основні матеріали»). Згідно п. п. 69.29 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПК України суми податку на додану вартість, включені до складу податкового кредиту при здійсненні операцій з придбання товарів, які у подальшому були знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, не включаються до обрахунку суми бюджетного відшкодування та зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення. Виходячи з вищенаведеного, не підтверджено інформацію про фактичну наявність активів та повноту відображення зобов`язань, залишків товарно-матеріальних цінностей за даними бухгалтерського (податкового) обліку за періоди виникнення від`ємного значення з ПДВ, не можливо підтвердити у зв`язку з відсутністю належним чином документально оформлених матеріалів проведеної інвентаризації. Центральне МУ ДПС зазначає, що порушення п. 198.1, п. 198.2 п. 198.3, п. 198.6, ст. 198 ПК України, що призвело до завищення податкового кредиту по взаємовідносинам з ТОВ «ОСТ СКЛО», що відображені в декларації з податку на додану вартість за травень 2022 року на суму ПДВ 234 165,34 гривень не вплинули на завищення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку (р.20.2.1) у розмірі 110 000 000 грн. та відповідно даний епізод не вплинув на прийняття спірного податкового повідомлення-рішення від 08.12.2022 № 1124/ж10/.

В підготовче засідання, призначене на 22.05.2024, прибули представники сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.05.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті в судовому засіданні на 19.06.2024.

В судове засідання, призначене на 19.06.2024, прибули представники сторін, підтримали обрані правові позиції.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» () зареєстровано 02.02.2006, перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Київській області, Бородянська державна податкова інспекція.

Видами діяльності за КВЕД є: 23.13 Виробництво порожнистого скла (основний); 46.34 Оптова торгівля напоями; 46.44 Оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт.

Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі наказів від 19.09.2022 №58/Ж1 та від 11.10.2022 №87/Ж1, виданих на підставі пп. 19-1.6 п.19-1.1 ст. 19-1, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82, п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового Кодексу України, проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «ПІСКІВСЬКИЙ ЗАВОД СКЛОВИРОБІВ» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого бюджетного відшкодування з бюджету.

Результати перевірки оформлено актом від 01.11.2022 №1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121.

Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року у декларації від?ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету встановлено порушення платником податків п. 44.1 ст. 44, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст.200 , п.п. 69.29 п. 69 підр. 10 розд. ХХ Кодексу, Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28 січня 2016 року №21, в результаті чого:

- завищено суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку (р.20.2.1) у розмірі 110 000 000 грн.;

- завищено суму від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду у сумі 234 165,34 грн., яка підлягає зменшенню.

11.11.2022 позивачем подані заперечення на акт перевірки.

На підставі акту перевірки від 01.11.2022 №1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121 Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.12.2022 №1124/Ж10/3100041 про зменшення суми бюджетного відшкодування ПДВ за травень 2022 року в розмірі 110 000 грн.

Головним управлінням ДПС у Київській області на підставі наказу від 29.06.2023 №1214-п, виданого відповідно до пп. 19-1.6 п.19-1.1 ст. 19-1, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75, пп. 78.1.5, 78.1.8 п.78.1 ст. 78, п. 82.2 ст. 82, пп. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового Кодексу України, проведено документальну позапланову виїзну перевірку товариства з обмеженою відповідальністю «ПІСКІВСЬКИЙ ЗАВОД СКЛОВИРОБІВ» () щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за лютий 2023 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 10.03.2023 № від?ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Результати перевірки оформлено актом від 25.07.2023 №15811/10-36-07- 05/33894121.

Перевіркою дотримання податкового законодавства при декларуванні за лютий 2023 року у декларації від?ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, ТОВ «Пісківський завод скловиробів» порушено пп. «б» п. 200.4, п.200.7, п. 200.8, п. 200.9, пп. «б» п. 200.14, пп. 69.29 п. 69 підр.10 розділу ХХ Податкового кодексу України, а саме:

- завищено суму бюджетного відшкодування, податку на додану вартість (рядок 20.2.1) по декларації з податку на додану вартість з додатками за лютий 2023 року у розмірі 1 523 683,00 грн;

- відмовлено в отриманні суми бюджетного відшкодування, податку на додану вартість (рядок 20.2.1) по декларації з податку на додану вартість з додатками за лютий 2023 року у розмірі 94 886 280,00 грн.

Підтверджено бюджетне відшкодування податку на додану вартість за лютий 2023 року у сумі 4 357 561 грн.

18.08.2023 позивачем подані заперечення на акт перевірки.

На підставі акту перевірки від 25.07.2023 №15811/10-36-07-05/33894121 Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 08.09.2023 №167680705 про відмову в бюджетному відшкодування за лютий 2023 року в сумі 94 886 280 грн.

Не погодившись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням від 08.09.2023 №167680705, позивач оскаржив його в адміністративному порядку шляхом звернення зі скаргою до Державної податкової служби України, рішенням якої від 14.11.2023 №33999/6/99-00-06-01-04-01 податкове повідомлення-рішення від 08.09.2023 №167680705 залишено без змін, а скарга без задоволення.

Вважаючи податкові повідомлення-рішення протиправними та таким, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За визначенням, наведеним у пп. 14.1.18 п. 14.1 ст. 14 ПК України бюджетне відшкодування - відшкодування від?ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Порядок визначення суми податку на додану вартість, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків встановлені ст. 200 ПК України.

Відповідно до п. 200.7 ст. 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Згідно пп. 200.7.1 п. 200.7 ст. 200 ПК України на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

У відповідності до пп. 200.7.2 п. 200.7 цієї статті заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

За п. 200.10 ст. 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим п. 76.3 ст. 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо так податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки (п. 200.11 ст. 200 ПК України).

Пунктом 200.12 ст. 200 ПК України, зокрема, визначено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені п.200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов?язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунку на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов?язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п?яти операційних днів (п. 200.13 ст. 200 ПК України).

На підставі абз. 1 - 3 п. 200.15 ст. 200 ПІК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов?язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов?язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов?язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Стосовно податкового повідомлення-рішення від 08.12.2022 №1124/Ж10/3100041, суд зазначає наступне.

За результатами документальної позапланової виїзної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за травень 2022 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету за результатами якої складено акт перевірки від 01.11.2022 № 1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121, одним з епізодів встановленого порушення є завищення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку (р.20.2.1) у розмірі 110 000 000 грн.

Позивач в позові та своїй відповіді на відзив зазначає, що підприємством виконано умову п.200.4 ст.200 Податкового Кодексу України, а саме:

- відповідно до підпункту а) пункту 200.4 враховано згідно з п.200.4 ст.200 ПК України у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200.1.3 статті 200 прим. 1 Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації (на момент отримання податкової декларації за травень 2022 року така сума дорівнювала 143 691 326,3 грн);

- заявлена сума бюджетного відшкодування за заявою платника не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200.1.3 статті 200 прим. 1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової (підпункт б) пункту 200.4 статті 200 Кодексу) ТОВ «Пісківський завод скловиробів» стверджує, що в розрахунку перенесення від`ємних зазначень в таблиці 1 до пункту в акті перевірки 3.2.1 прослідковується порушення правил переносу від`ємних з значень відповідно до законодавства.

Судом проаналізовано розрахунок, наведений в таблиці 1 до п. 3.2.1 акту перевірки, та встановлено, що відповідачем зазначено про порушення позивачем п. 200.4 ст. 200 ПК України та вимоги Розділу V Порядку № 21, а саме: відсутнє від`ємне значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню у травні 2022 року у розмірі 45 699 469,39 грн.

З матеріалів справи встановлено, що позивачем відповідно до пп. а) п. 200.4 ст. 200 ПК України враховано згідно з п. 200.4 ст. 200 Кодексу у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до ПК України) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пп. 200.1.3 п. 200.1 ст. 200 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації (на момент отримання податкової декларації за травень 2022 року така сума дорівнювала 143 691 326,3 грн.

Заявлена сума бюджетного відшкодування за заявою платника не перевищує суму, обчислену відповідно до пп. 200.1.3 п. 200.1 ст. 200 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації (пп. б) п. 200.4 ст. 200 Кодексу).

Розрахунок, наведений в таблиці в частині суми від`ємного значення, аналогічний, адже якщо є сума від`ємного значення, то вона може бути внесена платником або до сум бюджетного відшкодування, або до суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного (звітного) податкового періоду.

Саме в розрахунку перенесення від`ємних зазначень в таблиці 1 до п. 3.2.1 акту перевірки встановлено порушення правил переносу від`ємних значень відповідно до законодавства. Тому висновок щодо порушень є таким, що не відповідає саме діючому законодавству та нормам, що наведені в акті перевірки.

В п. 3.3. акту перевірки вказано, що Позивач в порушення п. 198.6 ст. 198 та п. 200.4 ст. 200 ПК України включив до Розрахунку суми бюджетного відшкодування митні декларації, які не були відображені при формуванні від`ємного значення.

Однак аналіз норм ПК України свідчить про інше, адже відповідно до п. 198.6. ст. 198 ПК України до складу податкового кредиту відносяться суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими п. 201.11 ст. 201 цього Кодексу.

Із загальної суми податкового кредиту, що сплачені та віднесені в складі сум, що сформували від`ємне значення всі суми податкового кредити (в залежності від судження особи) можуть бути віднесені до тих, що формують від`ємне значення.

Відповідно до п. 200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пп. «б» п. 200.4 ст. 200 ПК України, при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з п. 200.1 ст. 200 ПК України, така сума, зокрема, підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Згідно з пп. 4 п. 5 розділу V наказу Міністерства фінансів України «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» № 21 від 28.01.2016 року, при заповненні рядка 20.2 декларації обов`язковим є подання додатка 3 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування» (Д3) (далі додаток 3).

Таблиця 1 Додатка 3 до декларації заповнюється таким чином:

- у графі 1 зазначається сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200 прим. 1.3 ст. 200 прим. 1 ПК України на момент подання декларації, за вирахуванням суми, зарахованої у зменшення суми податкового боргу з ПДВ (рядок 20 рядок 20.1 декларації);

- у графі 2 відображається сума з рядка 1, що є фактично сплаченою у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України;

- у графі 3 зазначається сума, що підлягає бюджетному відшкодуванню та яка переноситься до рядка 20.2 декларації 0110. Значення цього рядка не може перевищувати значення рядка 2.

Розшифрування суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України, здійснюється в таблиці 2 Додатка 3 до декларації.

У графі 5 таблиці 2 відображаються суми від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент подання декларації, за вирахуванням суми, зарахованої у зменшення суми податкового боргу з ПДВ (рядок 20 рядок 20.1 декларації).

У графі 7 відображаються суми від`ємного значення, що є фактично сплачені у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України, а у разі відсутності оплати проставляється прочерк.

Значення «Усього» по графі 5 таблиці 2 має дорівнювати сумі з графи 3 рядка 1 таблиці 1, а «Усього» по графі 7 таблиці 2 має дорівнювати сумі з графи 3 рядка 2 таблиці 1.

Отже, підприємство може заявляти до бюджетного відшкодування від`ємне значення в межах суми, обчисленої відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України. Від`ємне значення має бути сформовано із сум податку на додану вартість, які фактично оплачено. Обмежень щодо періодів, в яких виникло від`ємне зазначення, законодавство не містить. Підприємство самостійно визначає періоди з від`ємним значенням, яке заявлятиметься до відшкодування.

Відповідно до інформації, наданої ТОВ «Пісківський завод скловиробів» ситуація на складах підприємства наступна (після припинення військових дій та проведення інвентаризацій):

- склад в с. Кухарі, вул. Гайова буд. 24. Склад відкритий, розташований недалеко від ангару (не в оренді) який був знищений в наслідок ведення бойових дій. Як наслідок, частина складу постраждала, один вид продукції, що розташований в безпосередній близькості до ангару зазнав значних пошкоджень. В результаті знищено продукція: Пляшка 251П-КПНн-450 "Білий Ведмідь" в кількості 1 316 250 шт. на суму 5 176 021,54 грн (з ПДВ по ціні реалізації). Товар знаходився на відповідальному зберіганні та обліковувався на за балансовому рахунку (за балансовий рахунок 023);

- склад в смт. Бородянка, вул. Індустріальна 2 та Індустріальна 2Е. Склад розміновувався, продукція зазнала значних пошкоджень. Збитки зафіксовані в інвентаризації: знищення готової продукції (рахунок 26 «Готова продукція») в кількості 10 653 751 одиниць різної номенклатури банки та пляшки балансовою вартістю 28 451 053,88 грн., знищено пакувальний матеріал (Рахунок 201 «Сировина та основні матеріали») та тару, в яку було упаковано готову продукцію балансовою вартістю 2 469 360,46 грн. (Рахунок 204 «Тара та гарні матеріали») та сировина балансовою вартістю 34 906 044,07 грн. (Рахунок 201 «Сировина та основні матеріали»).

Відповідач-2 стверджує, що згідно п. п. 69.29 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень» ПК України суми податку на додану вартість, включені до складу податкового кредиту при здійсненні операцій з придбання товарів, які у подальшому були знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, не включаються до обрахунку суми бюджетного відшкодування та зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення.

Як зазначає відповідач-2 сума, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку за травень 2022 року сформована за рахунок придбаних активів (газу, електроенергії тощо) з метою подальшого використання в господарський діяльності, але згідно з наданими матеріалами інвентаризації не можливо підтвердження вибуття запасів та наявних залишків позивача.

Таким чином, встановлено порушення п. 198.6 ст. 198, п. 200.4 ст. 200 Кодексу, пп. 69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідних положень» ПК України, а саме: включення до бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість, включені до складу податкового кредиту при здійсненні операцій з придбання товарів, які у подальшому були знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, у розмірі 22 223 366,32 грн.

Суд вказує, що положення пп. 69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України вказують на те, що суми бюджетного відшкодування не можуть бути включені у об`єм податкового кредиту за товари, які були знищені чи втрачені.

Тобто, з аналізу вказаної норми слідує, що пп. 69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України регулює правовідносини зарахування до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду до її повного погашення у разі знищення та/або втрати товарів, суми за придбання яких включені до складу податкового кредиту.

При цьому, будь-яка інформація, докази щодо втрати чи знищення придбаних позивачем товарів відповідачем до суду не надані. В акті податкової перевірки та в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні відсутні будь-які дані та докази того, що товари, від яких позивачем були розраховані суми бюджетного відшкодування, були втрачені чи пошкоджені внаслідок бойових дій.

Підпункт 69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України чітко встановлює підстави невключення сум до обрахунку суми бюджетного відшкодування, а саме такими обов`язковими умовами є:

1) Факт придбання платником податку товарів;

2) Факт знищення у платника податків придбаних товарів внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану.

Позивачем вказано та не спростовано відповідачами, що фактично позивач не здійснював придбання товару, товар було виготовлено на виробничих потужностях підприємства, та як наслідок, сума втраченого (знищеного) товару не включалась позивачем до суми бюджетного відшкодування.

Позивач відповідно до п. 32.1. п. 32 підрозділу 2 розділу XX Перехідних положень ПК України не здійснював нарахування податку на додану вартість на втрачений (знищений) товар, а тому й не міг включати ці суми до бюджетного відшкодування.

Отже, висновки у акті перевірки від 01.11.2022 № 1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121, на підставі якого відповідачем-2 було прийняте оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є такими, що не відповідають дійсності та фактичним обставинам, що підтверджуються первинними бухгалтерськими документами позивача.

Позивачем було заявлено наступні суми до бюджетного відшкодування, які складаються з:

- суми сплаченого ПДВ при імпорті сировини, запасних частин для іноземного обладнання, встановленого на заводі та формокомплектів;

- витрати на електроенергію та природний газ, необхідні для виробництва продукції відповідно до статутної діяльності товариства.

Ці товари не були та ніяким чином не могли бути фізично знищені (втрачені) внаслідок дії обставин непереборної сили у період дії воєнного стану, оскільки використовувались та вже були використані позивачем у процесі виробництва його продукції.

Таким чином у відповідача-2 не було підстав для застосування пп. 69.29 п. 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень ПК України у спірних правовідносинах.

Відповідно п. 56.21 ст. 56 ПК України у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

В п. 3.2.2 акту перевірки описано взаємовідносини позивача з ТОВ «ОСТ СКЛО» (), що відображені в декларації з податку на додану вартість за травень 2022 року, проте відповідач-2 вказує, що порушення п. 198.1, п. 198.2 п. 198.3, п. 198.6, ст. 198 ПК України, що призвело до завищення податкового кредиту по взаємовідносинам з ТОВ «ОСТ СКЛО», що відображені в декларації з податку на додану вартість за травень 2022 року на суму ПДВ 234 165,34 гривень не вплинули на завищення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку (р.20.2.1) у розмірі 110 000 000 грн. та відповідно даний епізод не вплинув на прийняття спірного податкового повідомлення-рішення від 08.12.2022 № 1124/ж10/.

Відтак, судом не здійснюється дослідження взаємовідносин позивача з ТОВ «ОСТ СКЛО», оскільки вони не становлять предмет спору у цій справі.

Відтак, судом не підтверджені висновки акту перевірки від 01.11.2022 №1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 08.12.2022 №1124/Ж10/ підлягає скасуванню як протиправне.

Стосовно податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 08.09.2023 №167680705, суд зазначає наступне.

Як зазначено в акті перевірки від 25.07.2023 №15811/10-36-07-05/33894121 в ході проведення перевірки безпосередньо використовувалися матеріали попередньої перевірки Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (акт №1080/5/31-00-04-01-04/33894121 від 01.11.2022) адже від?ємне значення за грудень 2022 року, яке становить 93% заявленої позивачем суми бюджетного відшкодування з ПДВ за лютий 2023 року, та становить 93 367 823 грн, сформовано за рахунок відображення податкового повідомлення-рішення на 110 000 000 грн, яке винесене на підставі висновків акту Центрального міжрегіонального управління ДІС по роботі з великими платниками податків (акт №1080/Ж5/31-00-04-01-04/33894121 від 01.11.2022 року).

Відповідно до вимог Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Мінфіну №21 від 28.01.2016 при заповненні податкової декларації позивач врахував за звітний (податковий) період суму податку на додану вартість, зазначену у податковому повідомленні- рішенні від 08.12.2022.

Так, Державна фіскальна служба України у своєму листі від 07.07.2015 №24403/7/99-99-15-01- 01-17 підтвердила можливість та правомірність врахування суми ПДВ по податковому повідомленню-рішенню, яким було відмовлено у наданні бюджетного відшкодування, у складі від?ємного значення майбутніх періодів звітності з ПДВ та у сумі податку, на яку платник податку має право зареєструвати ПН/РК в ЄРПН.

Зокрема у листі зазначено, що сума ПДВ, у якій відмовлено при наданні бюджетного відшкодування, може бути врахована у збільшення значення рядків «збільшено/зменшено залишок від?ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу» декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає день узгодження ППР за формою «В3». Зазначена сума приймає участь у розрахунку суми рядка 17 «усього податкового кредиту» декларації з ПІДВ за звітний (податковий) період.

Відповідно при визначені від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов?язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації) (позитивне значення), приймає участь в обрахунку:

- суми від?ємного значення, яка зараховується у зменшення суми податкового боргу з ПДВ та/або підлягає бюджетному відшкодуванню та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду;

- суми від?ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду).

Таким чином сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, збільшується на суму зменшення заявки на відшкодування згідно податкового повідомлення-рішення за формою «ВЗ», яким було відмовлено у наданні бюджетного відшкодування.

У листі від 09.02.2016 № 336/0/17-00-15-01-09 Державна фіскальна служба України також зазначала, що на суму ПДВ, у відшкодуванні якої відмовлено, збільшується сума від?ємного значення, що відображається платником зі знаком «+» у рядку 20.3 податкової декларації з ПДВ звітного періоду із обов?язковим заповненням спеціального поля в податковій декларації, де вказується дата, номер податкового повідомлення-рішення та сума зменшення чи збільшення від?ємного значення за результатами перевірки.

В десятиденний термін від дня отримання цього податкового повідомлення-рішення заявлена до відшкодування сума ПДВ зменшується у картці особового рахунка такого платника податку на суму, у відшкодуванні якої відмовлено.

Тобто платник в майбутньому має право скористатися від?ємним значенням в бюджетному відшкодуванні якого відмовлено, оскільки сума з рядка 20 приймає участь у формуванні залишку від?ємного значення у рядку 21 податкової декларації з ПДВ.

Отже, у платника податку існує за його вибором законодавчо підтверджене право на оскарження у адміністративному та/або в судовому порядку, чи відновлення суми від?ємного значення на підставі податкового повідомлення рішення форми «ВЗ» з наступним повторним заявленням сум до відшкодування.

Судом встановлено, що позивач скористався своїм правом та врахував збільшення значення рядків «збільшено/зменшено» залишок від?ємного значення результатами перевірки контролюючого органу декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припадає день узгодження податкового повідомлення-рішення за формою «ВЗ», та здійснив подання нової податкової декларації з ПДВ та відповідно заяви на відшкодування від?ємного значення з податку на додану вартість з бюджету.

Окрім того, позивачем було заявлено суми на бюджетне відшкодування від?ємного значення з податку на додану вартість за різні періоди - за грудень 2022 року (за який було винесено податкове повідомлення-рішення від 08.12.2022 року) та за лютий 2023 року, з урахуванням збільшеної суми за попередній період, за результатами перевірки якого складений акт, з яким позивач не погоджується.

Враховуючи вищевикладене, позивач скористався своїм правом на подання заяви на бюджетне відшкодування ПДВ з урахуванням суми, у якій було відмовлено при наданні бюджетного відшкодування ПДВ за результатами перевірки контролюючого органу за попередній звітний (податковий) період.

Суд зазначає, що законодавством не встановлено жодної заборони ані щодо кількості подання таких заяв щодо бюджетного відшкодування ПДВ, ані щодо заборони по включенню таких сум за попередні періоди, відносно яких було відмовлено раніше.

Відтак, судом не підтверджені висновки акту перевірки від 25.07.2023 №15811/10-36-07-05/33894121, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 08.09.2023 №167680705 підлягає скасуванню як протиправне.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відтак на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи встановлено, що за подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 53680,00 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №13622 від 12.01.2024.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, судовий збір у сумі 53680,00 грн підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно.

У зв`язку з перебуванням судді Парненко В.С. у щорічній відпустці, повний текст рішення виготовлено 05.07.2024.

Керуючись статтями 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

в и р і ш и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» (вул. Тетерівська, 1, смт Пісківка, Бучанський район, Київська область, 07820, ) до Головного управління ДПС у Київській області (вул. Святослава Хороброго, 5а, м. Київ, 03151, ), Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул.Кошиця, будинок 3, м. Київ, 02068, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 08 грудня 2022 року №1124/Ж10/.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 08 вересня 2023 року №167680705.

Стягнути з Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків та Головного управління ДПС у Київській області солідарно на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Пісківський завод скловиробів» судові витрати у розмірі 53 680 грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлено 05 липня 2024 року.

Суддя Парненко В.С.