Справа № 120/8878/24
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

08 липня 2024 р. Справа № 120/8878/24

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Слободонюка М.В., отримавши на розгляд заяву ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Басараб Оленою Дмитрівною, про забезпечення позову до подання позовної заяви,

ВСТАНОВИВ:

05.07.2024 до Вінницького окружного адміністративного суду через електронну пошту суду надійшла заява ОСОБА_1 , яка подана його представником адвокатом Басараб Оленою Дмитрівною, про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Згідно з прохальною частиною поданої заяви заявник просить суд забезпечити майбутній адміністративний позов шляхом заборони ІНФОРМАЦІЯ_1 та його відділам зокрема ІНФОРМАЦІЯ_2 , в особі його посадових осіб, вчиняти дії щодо призову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на військову службу під час мобілізації до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Ознайомившись із поданою заявою про забезпечення позову, суд зазначає наступне.

Так згідно з частиною першою статті 152 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна відповідати встановленим в цій статті вимогам щодо змісту і форми. Тобто, така заява має бути підписана заявником та подана до суду у передбачений законом спосіб.

Частинами 7, 8 статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно із частиною 10 статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

В свою чергу підпунктом 15.17 підпункту 15 пункту 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті Голос України та на веб-порталі судової влади України.

У газеті Голос України від 04.09.2021 №168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС Електронний кабінет, Електронний суд, підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до пунктів 24-27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, підсистема Електронний суд (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на веб-сторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за веб-адресою https://wiki.court.gov.ua.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

Отже надсилання процесуальних документів в електронному вигляді, передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням:://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Відповідно до частин шостої, восьмої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис , якщо інше не визначено цим Кодексом.

Отже, нормами Кодексу адміністративного судочинства України визначено дві форми подання документів до суду: в паперовій формі зі скріпленням власноручного підпису учасника справи (його представника) або в електронній формі з обов`язковим скріпленням документів власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет в системі ЄСІТС.

Натомість, звернення осіб (зазначених у частині 6 статті 18 КАС України) до суду за допомогою електронної пошти з використанням електронного цифрового підпису (або без нього), є способом, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.

Аналогічні висновки суду узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.06.2022 у справі № 240/22777/21, а також висновками Верховного Суду викладеними в ухвалах від 22.05.2024 по справі №160/24741/23, від 27.06.2024 у справі №500/5747/23.

Так, судом встановлено, що заява про забезпечення позову надіслана представником заявника - адвокатом Басараб О.Д. на електронну пошту Вінницького окружного адміністративного суду з використанням електронного підпису, а не за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, тобто підсистеми "Електронний суд", що свідчить про використання непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду з такою заявою.

Більше того, суд враховує, що у своїй заяві про забезпечення позову адвокат Басараб О.Д. зазначила про наявність у неї зареєстрованого Електронного кабінету у підсистемі «Електронний Суд», а отже така особа зобов`язана була в силу вимог ч. 8 ст. 18 КАС України подавати відповідну заяву саме через систему «Електронний Суд» (або ж в паперовій формі), а не направляти її на електронну поштову адресу суду.

Подібних висновків щодо правового регулювання порядку звернення до суду дотримується і Сьомий апеляційний адміністративний суд в своїх ухвалах по справах № 240/34914/23 від 11 січня 2024 року, № 120/4327/24 від 02 травня 2024 року.

За таких обставин суд доходить висновку, що заява адвоката Басараб О.Д. про забезпечення позову подана останньою не у спосіб, що визначений статтями 18, 44 КАС України, що свідчить про недотримання вимог щодо форми такої заяви, передбаченої статтею 152 КАС України. Зокрема, заяву адвоката Басараб О.Д. про забезпечення позову не можна вважати такою, що підписана, оскільки вона направлена на електронну поштову адресу суду без використання підсистеми ЄСІТС "Електронний суд".

Додатково суд зазначає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми "Електронний суд", у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28.05.1985 у справі "Ашингдейн проти Сполученого Королівства" та від 13.02.2001 у справі "Кромбах проти Франції", держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20.05.2010 в справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки заявник має можливість звернутись до суду в порядку визначеному Законом (в письмовій формі безпосередньо до суду чи через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс "Електронний суд"). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання, тим паче, зважаючи на усталену судову практику, у зв`язку з чим не виникає розумних сумнів щодо невідповідності закону вимогам "якості".

Відповідно до частини 7 статті 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Враховуючи вищевикладені обставини, заява адвоката Басараб О.Д. про забезпечення позову до подання позовної заяви підлягає поверненню без розгляду у зв`язку з поданням її до суду у непередбачений законом спосіб.

Одночасно суд роз`яснює заявнику, що повернення заяви про забезпечення позову не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись статтями 18, 44, 152, 154, 167 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , подану його представником адвокатом Басараб Оленою Дмитрівною, про забезпечення позову до подання позовної заяви повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович