Справа № 340/3936/24
Суддя: О.С. ПЕТРЕНКО
Дата ухвалення: 2024-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

04 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/3936/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі ОСОБА_1 до Кропивницької митниці про визнання протиправним та скасування дисциплінарного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить поновити строк на подання позову; визнати протиправним та скасувати наказ начальника Кропивницької митниці від 13.03.2024 №4-ДС "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ", яким оголошено догану ОСОБА_2 головному державному інспектору відділу митного оформлення №1 митного посту "Кропивницький" Кропивницької митниці.

Ухвалою суду від 20.06.2024 року вказану позовну заяву залишено без руху, в зв`язку з її невідповідністю вимогам ст.160 КАС України. Зокрема запропоновано позивачу надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду (із зазначенням інших підстав) та докази поважності причин пропуску такого строку

01.07.2024 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява на виправлення недоліків (вх.№17061/24 від 01.07.2024), в якій просила вважати поважною причину пропуску процесуального строку на подання позову та поновити позивачу строк звернення до суду зі вказаною вище позовною заявою. Обґрунтовуючи зазначила, що в період з 13.03.2024 по 22.03.2024 позивач перебував на лікарняному (надано витяг з електронного реєстру листків непрацездатності). Крім того, в період з 25.03.2024 по 07.04.2024 позивач перебував у відпустці за кордоном, що підтверджується відміткою в закордонному паспорті.

Надаючи оцінку вказаній заяві, слід зазначити наступні обставини.

Відповідно до п. 17 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, проходження служби у Кропивницькій митниці є публічною службою, що позивачем не заперечується.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч. 1 ст. 233 КЗпП України передбачено, що працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

З огляду на викладене, для звернення до суду з цією категорією справ законом встановлюється місячний строк, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України, який обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 1 ст.123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані, вказані нею у заяві, визнані судом не поважними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

19.06.2024 року через систему Електронний суд на адресу суду надійшло клопотання Кропивницької митниці про відмову в поновленні терміну для подання позову, додатком до якого є оскаржуваний наказ. Як свідчить аркуш 4 оскаржуваного наказу позивач був ознайомлений з вказаним наказом в той же день 13.03.2024 року, про що вказує власноруч здійснено напис Завірену копію наказу отримав.

Отже, спірний наказ оголошено 13.03.2024 року, з яким позивач був ознайомлений та отримав його копію 13.03.2024 року, до суду звернувся 17.06.2024 року, тобто після закінчення місячного строку, встановленого для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до витягу з електронного реєстру листків непрацездатності встановлено, що період тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 - з 01.03.2024 по 31.03.2024.

До матеріалів справи долучено копію наказу від 08.03.2024 за №50-кв "Про надання додаткової відпустки учаснику бойових дій ОСОБА_2 ", зі змісту якого встановлено, що відпустка надана позивачу з 25.03.2024 по 07.04.2024 року.

Зі змісту долученої до матеріалів справи копії закордонного паспорту встановлено, що позивач повернувся з закордонної відпустки 07.04.2024.

При цьому до суду з вказаним позовом звернувся 17.06.2024 року.

Таким чином, суд не може погодитись з поважністю причин неможливості звернутися своєчасно з позовною заявою до суду, на які посилається представник позивача у позовній заяві та заяві про поновлення строку звернення до суду.

Частина друга статті 44 КАС України зобов`язує учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. На цьому ж наголошено і у частині першій статті 45 цього ж Кодексу, якою передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Отже, наведені правові норми Кодексу адміністративного судочинства України конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №826/22361/15.

Питання, пов`язані з оцінкою поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, неодноразово вирішувалось й Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 27.05.2020 у справі №9901/546/19 висловлено правову позицію про те, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Тобто, строк звернення до адміністративного суду може бути поновлений лише за наявності поважних підстав, наявність яких підтверджена відповідними доказами.

Відповідна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30.04.2021 року у справі №520/15510/19.

Також варто зазначити, що у постанові від 25.03.2020 у справі №9901/588/19 Велика Палата Верховного Суду вказала, що згідно зі статтею 17 Закону України від 23.02.2006 №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Так, ЄСПЛ, у пунктах 37 та 38 рішення від 18.11.2010 у справі Мушта проти України, нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть стосуватися реалізації цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03.04.2008 у справі Пономарьов проти України ЄСПЛ вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Таким чином, за практикою Європейського суду з прав людини, застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

На цьому наголошено й у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.06.2018 у справі №800/474/17 (провадження №11-337заі18).

Наведене вище засвідчує, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Будь-яких інших поважних причин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, позивачем не вказано.

За таких обставин, вважаю, що підстави, зазначені представником позивача у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду, не є поважними, а тому суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду необхідно відмовити.

Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України суд повертає позовну заяву у випадках, передбачених ч. 2 ст. 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, враховуючі неповажність заявлених причин пропуску строку звернення до суду, суд відмовляє у заяві про поновлення строку звернення до суду та повертає позовну заяву.

Керуючись ст.ст. 121-123, 169, 294, 295, 297 КАС України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника позивача про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кропивницької митниці про визнання протиправним та скасування дисциплінарного стягнення - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. ПЕТРЕНКО