Справа № 240/12607/24
Суддя: Семенюк Микола Миколайович
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 липня 2024 року м. Житомир справа № 240/12607/24

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Семенюк М.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського районного суду міста Житомира, ТУ ДСА в Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач 03.07.2024 звернувся з позовом про визнання протиправним та скасувати наказ Богунського районного суду міста Житомира від 23.01.2024 № 11-АК, тобто з пропуском встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України місячного строку звернення до суду, останнім днем якого було 23.02.2024.

Разом з позовною заявою позивач подав клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому вказав, що до даних правовідносин застосовується шестимісячний строк звернення; також послався на велику навантаженість на роботі та воєнний стан.

Вирішуючи вказану заяву, суд зазначає наступне.

Предметом спору в даній справі є наказ Богунського районного суду міста Житомира від 23.01.2024 № 11-АК, яким встановлений позивачу розмір надбавки за вислугу років державної служби, тобто спір стосується проходження публічної служби.

В позові позивач зазначає, що з копію спірного наказу його було ознайомлено 23.01.2024.

Частинами 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Цей спір стосується питань проходження позивачем державної служби, яка у силу п.17 ч.1 ст.4 КАС України відноситься до публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Оскільки початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд зазначає, що дотримання позивачем строків звернення до суду, жодним чином не є обмеженням доступу особи до правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем «розумних строків» в праві на звернення до суду не суперечить практиці Європейського суду з прав людини.

Щодо воєнного стану, як причини пропущення строку звернення до суду з позовом, то сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки у зв`язку із запровадженням такого, не може вважатися поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

При цьому враховується позиція Верховного Суду, висловлена в постанові від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22 (адміністративне провадження № К/990/20688/22).

Щодо завантаженості на роботі, то позивач не надає жодних доказів на підтвердження вказаних обставин.

Крім того, позивач 17.06.2024 зверталася з позовом про визнання протиправним та скасування наказу Богунського районного суду міста Житомира від 23.01.2024 № 11-АК і за її заявою, позов з додатками було повернуто.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем у заяві про поновлення порушеного строку звернення до суду не вказуються обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежали від його волевиявлення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду, не надано доказів на підтвердження таких обставин.

Таким чином, враховуючи, що позивачем пропущений строк звернення до суду, в заяві не зазначені підстави пропуску звернення до суду, які можуть бути визнані судом поважними, суд на підставі ч. 1 ст. 123 КАС України залишає позов без руху для подання заяви про поновлення строку із зазначенням інших причин пропуску строку.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Позивач оскаржує наказ Богунського районного суду міста Житомира - акт індивідуальної дії.

Позивач не заявляє вимог про стягнення жодних сум та/чи поновлення на посаді. У позовній заяві зазначено, що позов не містить вимог майнового характеру.

Згідно Закону України "Про судовий збір", ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу слід подати документ про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн, чого зроблено не було.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 169 ч.1, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Позовну заяву залишити без руху для усунення недоліків, а саме:

- додати до позовної заяви оригінал документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн на рахунок Житомирського окружного адміністративного суду № UA4006797 за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101, код отримувача - 37976485, банк отримувача - Казначейство України, МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету (код платежу) - 22030101, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

- додати до позову заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом та докази поважності причин його пропуску.

Строк усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя М.М. Семенюк