Справа № 460/7087/24
Суддя: О.В. Поліщук
Дата ухвалення: 2024-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
05 липня 2024 року м. Рівне №460/7087/24
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Поліщук О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову
доРівненської міської ради
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинення певних дій, -
ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Виконавчого комітету Рівненської міської ради у якому просить суд:
визнати дії Виконавчого комітету Рівненської міської ради, сформовані у відповідях від 06.12.2023 та від 19.02.2024 неправомірними.
Відповідно до пункту 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Дослідивши матеріали справи, суд зазначає, що позовна заява в частині обґрунтування позовних вимог містить образливі висловлювання, які дискредитують посадових осіб органів державної влади. Зокрема, у абзаці 5 сторінки першої позовної заяви позивач у зневажливій та образливій формі надає характеристику українській владі.
Враховуючи наведене суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає поверненню заявнику заявнику з огляду на таке.
Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).
Згідно пункту 9 частини третьої статті 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства.
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС).
За правилами частини першої статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Так, у підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.
Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції, Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.
Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 14.03.2019 № 9901/34/19 зазначила, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.
В силу вимог частини другої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням конкретних обставин справи, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:
1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;
2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;
3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;
4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;
5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.
Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 14.03.2019 № 9901/34/19 зазначила за змістом абзацу першого цієї статті такий перелік не є вичерпним.
При цьому згідно з частиною четвертою статті 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів щодо запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
За наведених обставин, суд визнає дії ОСОБА_1 як зловживання процесуальними правами, які полягають у поданні до суду документів з нецензурною лексикою та образливих слів, що є неприйнятним. При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що він не позбавлений права звернутися до суду у випадку дотримання вимог процесуального закону, зокрема, без вживання образливої лексики у позовній заяві.
З метою запобігання можливості подальшого зловживання процесуальними правами та спонукання заявника до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами, суд вважає за необхідне попередити позивача про недопустимість такого зловживання та повернути адміністративний позов позивачу на підставі частини третьої статті 45 КАС України.
За правилами частини третьої статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Керуючись статтями 44, 45 241, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Рівненської міської ради про визнання дій протиправними - повернути позивачу разом з доданими до неї документами.
Попередити ОСОБА_1 про недопустимість в подальшому зловживання своїми процесуальними правами та обов`язковість добросовісно ними користуватися.
Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складений 05 липня 2024 року

Суддя Ольга ПОЛІЩУК