Справа № 520/36303/23
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2024-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Волошин Д.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2024 р. Справа № 520/36303/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Катунова В.В. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024, по справі № 520/36303/23

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

третя особа Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції

про поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, у якому просив:

- скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 02.11.2023 № 594 в частині застосування до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0181812) дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 24.11.2023 № 1601 о/с, яким лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4, з 24.11.2023 звільнено зі служби в поліції по Управлінню патрульної поліції в Харківській області;

- поновити ОСОБА_1 на посаді лейтенанта поліції інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2023 у задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погоджуючись з рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати, як постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права при не повному з`ясуванні обставин справи та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на неврахування судом першої інстанції відсутності в його діях ознак дисциплінарного проступку, оскільки проведеним службовим розслідуванням не доведено наявність в його діях вини та складу дисциплінарного проступку, не визначено які саме дії чи бездіяльність призвели до негативних наслідків, не визначено вид та розмір заподіяної шкоди, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між його виною та наслідками, а також не вказано, які саме норми Дисциплінарного статуту Національної поліції України порушено. Також апелянт зазначив, що подія 02.08.2023 не підриває довіру та не принижує авторитету поліції, а ним не вчинялось проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам.

Крім того, позивач зазначив про безпідставне застосування відповідачем найсуворішого дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

На підставі положень п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судовим розглядом, ОСОБА_1 проходив службу в органах Національної поліції України.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Жукова Є. № 594 від 02.11.2023 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 3, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення за служби у поліції.

24.11.2023 начальником Департаменту патрульної поліції Жукова Є. видано наказ № 1601, яким лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП, з 24.11.2023 звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Не погоджуючись із наказами відповідача, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних наказів з огляду на доведеність факту порушення позивачем службової дисципліни, правомірності застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції з наступних підстав.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII.

Статтею 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про Національну поліцію" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Згідно зі ст. 12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Стаття 18 Закону № 580-VІІІ встановлює основні обов`язки поліцейського.

Відповідно по пунктів 1 та 2 частини першої цієї статті, поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень регламентовано Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII за вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до наказу № 594 від 02.11.2023 дисциплінарний проступок, скоєний позивачем, виразився у порушенні ним вимог п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 3, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, яким визначена процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п. 1, 2 розд. ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог п. 4 розд. V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розд. VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

05.09.2023 наказом начальника Управління патрульної поліції в Харківській області № 470 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни інспектора взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 під час подій, які мали місце 02.08.2023, за участі військовослужбовця Збройних Сил України ОСОБА_2 , про що стало відомо з листа Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 07.08.2023 № 6349.

Проведеним службовим розслідуванням встановлено, що 02.08.2023 за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» надійшли повідомлення про бійку та нанесення тілесних ушкоджень в смт. Вільшани Харківського району Харківської області, зареєстровані в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» 02.08.2023 за № № 7622, 7627 відділом поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Виїздом на місце події встановлено, що 02.08.2023 у смт. Вільшани Харківського району Харківської області мав місце конфлікт між військовослужбовцем Збройних Сил України ОСОБА_2 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 та лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та лейтенант поліції ОСОБА_1 перебували поза службою з ознаками алкогольного сп`яніння, від проходження медичного огляду на стан сп`яніння відмовились, однак в поясненнях не заперечували факт вживання алкогольних напоїв.

Так, між вказаними особами виник конфлікт, який переріс у бійку, під час якої старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та лейтенант поліції ОСОБА_1 нанесли легкі тілесні ушкодження ОСОБА_2 , у тому числі ОСОБА_3 було застосовано засіб сльозогінної та дратівної дії - особистий газовий балончик «ТЕРЕН-4».

За фактом вказаних подій внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16.09.2023 № 0001959 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 Кримінального кодексу України.

У ході проведення службового розслідування надано пояснення щодо вказаних подій старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , лейтенантом поліції ОСОБА_1 , згідно з якими ініціатором конфлікту був ОСОБА_2 , який на адресу ОСОБА_1 почав вживати ненормативну лексику та наніс удар кулаком по обличчю, що в подальшому переросло у бійку.

Також в рамках проведення розслідування було досліджено відеозаписи, зафіксовані за допомогою камер відеоспостереження під час події.

Отже, за висновками службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , лейтенант поліції ОСОБА_1 02.08.2023 на території селища міського типу Вільшани, Харківського району, Харківської області інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та інспектор взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою на вихідному дні, вживши алкогольні напої, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи свою високу відповідальність, знехтували положеннями Присяги працівника поліції, вчинивши дії, які підірвали авторитет Національної поліції України і сприяли виникненню конфліктної ситуації за участю військовослужбовця Збройних Сил України - ОСОБА_2 та її подальшому розвитку, не виконали покладених на них положеннями чинного законодавства зобов`язань за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час дотримуватися норм професійної етики, а також не допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства.

Вказані дії призвели до отримання особами тілесних ушкоджень, внесення відомостей за даною подією до Єдиного реєстру досудових розслідувань та підриву авторитету Національної поліції України перед Збройними Силами України та іншими особами, яким стало відомо про те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та лейтенант поліції ОСОБА_1 є працівниками поліції, що суперечить вимогам Присяги працівника поліції поважати честь держави та з гідністю нести високе звання поліцейського.

На підставі викладеного, 04.10.2023 складено висновок службового розслідування, згідно з яким з урахуванням характеру та тяжкості вчинених правопорушень, особи працівників поліції, ступеня їх вини старший лейтенант поліції ОСОБА_3 та лейтенант поліції ОСОБА_1 своїми діями вчинили дисциплінарний проступок, який унеможливлює подальше проходження служби в поліції.

Слід вказати, що факт подій 02.08.2023 позивачем не заперечується.

У той же час, позивач вказує, що службовим розслідуванням конкретно не встановлено наявність в його діях вини та складу дисциплінарного проступку, не визначено які саме дії чи бездіяльність призвели до негативних наслідків, не визначено вид та розмір заподіяної шкоди, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між його виною та наслідками, а також не вказано, які саме норми Дисциплінарного статуту Національної поліції України порушено.

Позивач, заперечуючи проти застосованого дисциплінарного стягнення, зазначав, що подія 02.08.2023 не підриває довіру та не принижує авторитету поліції, а ним не вчинялось проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам.

В обґрунтування таких доводів позивач посилався на недоведеність факту того, що саме він сприяв виникненню конфліктної ситуації, оскільки наданий відеозапис не містить повного відображення подій 02.08.2023, зокрема відсутній початок конфлікту.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Так, дослідженими відеозаписами підтверджено висновки службового розслідування стосовно встановлених фактичних обставин, а саме щодо нанесення позивачем удару ОСОБА_2 , подальшого розвитку конфлікту, до якого потім долучаються особи жіночої статі, а саме дівчина позивача та дружина ОСОБА_3 , які також здійснювати напад на ОСОБА_2 .

При цьому, слід враховувати, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу та звільнення позивача із органів Національної поліції України стали обставини порушення ним службової дисципліни.

Підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування щодо вчинення дій, які сприяли виникненню конфліктної ситуації, її подальшому розвитку, від яких позивач, як працівник органу правопорядку, мав утриматися, з метою недопущення застосування насильства та настання інших негативних наслідків.

Судова колегія зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Суд звертає увагу на те, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України «Про Національну поліцію», та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено уст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Натомість у даному випадку, поліцейські знехтували положеннями Присяги працівника поліції, вчинивши дії, які підіривають авторитет Національної поліції України, не виконали покладених на них зобов`язань за будь-яких обставин і стосовно будь-якої людини в робочий і неробочий час дотримуватися норм професійної етики.

Отже, колегія суддів зазначає, що підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто судом в межах розгляду цієї справи не повинно досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення злочину чи адміністративного правопорушення, а має надавалась правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

З огляду на викладене, посилання позивача не встановлення у ході службового розслідування та судового розгляду справи ініціатора конфлікту 02.08.2023, не надання оцінки обставинам початку подій, не спростовують висновків службового розслідування щодо факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Доводи апелянта про безпідставне застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді найсуворішого виду - звільнення, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки повноваженнями стосовно встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку, вини особи та визначення виду стягнення наділений відповідний орган, до компетенції якого належать питання притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності.

Зокрема, відповідач може дійти висновку щодо застосування більш м`якого чи жорсткого виду стягнення з урахуванням певних обставин.

Втім, у ході судового розгляду не встановлено наявність підстав для висновку про невідповідність застосованого відповідачем стягнення у вигляді звільнення обставинам вчиненого позивачем дисциплінарного проступку.

На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про правомірність прийняття спірних наказів, оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни.

З огляду на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування спірного наказу.

Отже, колегія суддів за наслідком розгляду апеляційної скарги, дійшла висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024 по справі № 520/36303/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді В.В. Катунов З.Г. Подобайло