Справа № 340/4194/24
Суддя: К.М. ПРИТУЛА
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2024 року м. Кропивницький Справа № 340/4194/24

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду К.М. Притула, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кіровоградського обласного центру зайнятості про виплату суми допомоги по безробіттю

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому просить:

1) визнати бездіяльність Кіровоградського обласного центру зайнятості, , противоправною.

2) Протягом трьох місяців від дати, коли рішення стане остаточним зобов`язати Кіровоградський обласний центр зайнятості, , нарахувати та виплатити на користь, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 :

- допомогу по безробіттю у сумі 1765,58 грн (одна тисяча сімсот шістдесят п`ять гривень 58 копійки) (включаючи суму індексації допомоги по безробіттю у розмірі 707,20 грн (сімсот сім гривень 20 копійок), нараховану відповідно до закону;

- кошти у сумі 12571,20 грн (дванадцять тисяч п`ятсот сімдесят одна гривня 20 копійок), як компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів їх сплати;

- кошти у сумі 2623,19 грн (дві тисячі шістсот двадцять три гривні 19 копійок), як три відсотка річних від простроченої суми;

- кошти у сумі 13845,23 грн (тринадцять тисяч вісімсот сорок п`ять гривень 23 копійки), як відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди;

- кошти у сумі 31915,49 грн (тридцять одна тисяча дев`ятсот п`ятнадцять гривень 49 копійок), як пеню за порушення строків виконання зобов`язання;

- кошти у сумі 2209368,66 грн (два мільйона двісті дев`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень 66 копійок), як штраф за порушення строків виконання зобов`язання;

- кошти у сумі 738421,14 грн (сімсот тридцять вісім тисяч чотириста двадцять одна гривня 14 копійки), як компенсацію моральної шкоди.

3) Зобов`язати Кіровоградський обласний центр зайнятості, , діючи як податковий агент, утримати податки та збори передбачені Податковим кодексом України з сум коштів визначених в підпунктах 4.2., 4.3., 4.4., 4.5., 4.6., 4.7. пункту 4 прохальної частини цього адміністративного позову.

4) У випадку невиплати чи несвоєчасної виплати Кіровоградським обласним центром зайнятості, ,, належної заявникові суми на неї нараховуватиметься:

- Пеня, яка дорівнює граничній позичковій ставці Європейського центрального банку плюс три відсотки (зітріе іпіегезі) від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожний календарний день прострочення виконання грошового зобов`язання, з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

Пеня, яка дорівнює 0,1 відсотка від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання, за кожний календарний день прострочення виконання грошового зобов`язання, з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

- Штраф, який дорівнює 7,0 відсоткам від суми несвоєчасно виконаного грошовогозобов`язання, з якого допущено прострочення виконання грошового зобов`язання понад тридцять днів, за кожний календарний день прострочення виконання грошового зобов`язання, з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

- Три відсотка річних від простроченої суми з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

- Відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, яка дорівнює ставки дисконту, обчисленої із застосуванням ринкової ставки доходу за високоліквідними корпоративними облігаціями на дату повного розрахунку, з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

- Компенсація моральної шкоди, яка дорівнює середньоденній заробітної плати за календарний день помноженої на кількість календарних днів прострочення виконання грошового зобов`язання, з часу, коли закінчиться вищезгаданий тримісячний строк, і до моменту повного розрахунку.

5) Встановити судовий контроль за виконанням судового рішення.

6) Судові витрати покласти на відповідачів.

Відповідно до п.п.З, 5 ч.І ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи подано позов у строк, установлений законом.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Позивач просить нарахувати та виплатити на його користь допомогу по безробіттю у сумі 1765,58 грн (одна тисяча сімсот шістдесят п`ять гривень 58 копійки) (включаючи суму індексації допомоги по безробіттю у розмірі 707,20 грн (сімсот сім гривень 20 копійок), нараховану відповідно до закону.

В обґрунтування виникнення даної заборгованості, ОСОБА_1 в позовній заяві зазначає, що Кіровоградським обласним центром зайнятості за період з 01.01.2016 по 14.05.2017 не було здійснено в повному обсязі перерахунку нарахування допомоги по безробіттю, а також індексації допомоги по безробіттю, внаслідок чого відповідачем не донараховано та не перераховано на його картковий рахунок суму допомоги по безробіттю у розмірі 1765,58грн. (включаючи суму індексації допомоги по безробіттю у розмірі 707,20 грн. нараховану відповідно до закону).

Згідно ч.І ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду з прав людини у справах "Стаббігс на інші протии Великобританії"", "Девеер протни Бельгії".

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Так, позивач зазначає, що в період з 01.01.2016 по 14.05.2017 не було здійснено в повному обсязі щомісячні виплати допомоги по безробіттю, а до суду направив позовну заяву лише 26.06.2024.

Суддя зауважує, що виплати допомоги по безробіттю є щомісячним періодичним платежем, а про їх недоотримання, позивач повинен був дізнатися, отримуючи виплату допомоги по безробіттю за відповідний місяць. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення щодо невиплати щомісячної доплати до пенсії.

Отже, з дня отримання виплати особа, якій вона призначена вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

З огляду на викладене, позивач своєчасно не скористався своїм правом на звернення до суду за захистом, а звернувся до суду лише 26.06.2024, тобто з пропуском строку звернення до суду, визначеного ч.2 ст.122 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому суд зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 року №3674-УІ "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою судовий збір складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є позовні вимоги майнового характеру, і як зазначає сам позивач ціна позову становить 3 010510,49 грн., отже сума судового збору становить 15 140, 00 грн.

При подачі позовної заяви позивачем не було сплачено судовий збір в розмірі 15 140,00 грн., натомість позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Дане клопотання обґрунтовано тим, що відповідно до Відомості № 23315953 від 27.04.2024 з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про джерела та суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору ( відповідь на запит в електронному вигляді) [Р1419103] 27.04.2024 13:40 його річний дохід за попередній 2023 календарний рік склав 227461,04 грн. З цієї суми 5 відсотків складають 11373,05 грн.

Враховуючи кількість, обсяг та розмір позовних вимог, предметом яких є: відшкодування за рахунок держави матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень; захист моїх соціальних прав під перебування на обліку в Світловодському міськрайонному центрі зайнятості, як безробітний, та враховуючи мій майновий стан, вважає, що суд першої інстанції може звільнити його від сплати судового збору за подання до суду першої інстанції адміністративного позову.

За змістом частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» №3674-УІ (далі - Закон №3674-VI).

Пільги щодо сплати судового збору визначено в частині першій статті 5 Закону №3674-VI.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, законодавством встановлені конкретні умови, за наявності яких можливе звільнення від сплати судового збору, його відстрочення або розстрочення.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, заява про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідну заяву, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Так, позивач в обґрунтування свого скрутного матеріального стану посилається на відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків № 23315953 від 27.04.2024.

Зі змісту вказаної відомості слідує, що річний дохід ОСОБА_1 у період з 01.01.2023 по 31.12.2023 склав 227461,04 грн, з цієї суми 5 відсотків складають 11373,05 грн. що являється менше необхідної суми судового збору і унеможливлює його сплати за подання позовної заяви.

Однак, слід зазначити, що сама по собі відсутність доходів у сумі , які підлягають оподаткуванню і обліковуються органами ДПС, не свідчить про скрутне матеріальне становище. Доказів про відсутність інших джерел доходів суду не надано.

Крім того, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач не є особою похилого віку, докази щодо його непрацездатності у справі відсутні, факт того, що він не працює та не отримує доходів залежить виключно від її волевиявлення.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, доказів поважності причин його пропуску та сплати судового збору у встановленому законом розмірі та порядку .

Керуючись ст.ст. 122, 123 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору -залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кіровоградського обласного центру зайнятості про виплату суми допомоги по безробіттю - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви, шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення та сплати судового збору в сумі 15 140, 00 грн.

Платіжні реквізити для сплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача ІІА4011567

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом

ПІБ позивача, Кіровоградський окружний адміністративний суд, або надання доказів звільнення від сплати судового збору, протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА