Справа № 460/21147/23
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 липня 2024 року м. Рівне №460/21147/23
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. Щербакова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доУправління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради
про визнання протиправно та скасування відмови, зобов`язання вчинення певних дій, -
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати відмову у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки на нове будівництво житлового будинку та господарської споруди по АДРЕСА_1 з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки Плану зонування території (зонінгу) м. Дубно Рівненської області, викладену у листі Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради від 26.06.2023 № А231356031.

- зобов`язати відповідача надати будівельний паспорт забудови земельної ділянки на нове будівництво житлового будинку та господарської споруди по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог зазначає про те, що позивач як власник земельної ділянки, розташованої за вказаною адресою, з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), звернулась до відповідача за виготовленням будівельного паспорту для її забудови, у видачі якого, на її думку, відповідачем протиправно відмовлено.

Ухвалою суду від 18.09.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач у відзиві на позовну заяву просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування заперечень зазначив, що відповідно до Генерального плану м.Дубно та Плану зонування території (зонінг) м. Дубно, земельна ділянка, що планується до забудови знаходиться у зоні КВТ-ІІ (зона установ відпочинку та туризму), в якій розміщення житлових будинків з прибудинковими територіями не передбачено.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.

ОСОБА_1 02.06.2023 набула у власність земельну ділянку.

Зокрема, 02 червня 2023 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу земельної ділянки (далі - Договір) площею 0,0800 га, кадастровий номер :02:001:4221 із цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку (місцерозташування: АДРЕСА_1 ).

Даний договір посвідчено приватним нотаріусом Дубенського районного нотаріального округу Рівненської області Пришко О. О. та зареєстровано в реєстрі за № 667.

Як вбачається з пункту 2 Договору, предмет договору належить Продавцю на праві приватної власності згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії IV-РВ №002330, виданого 05.07.1999, на підставі рішення виконкому Дубенської міської ради 3 420 від 18.08.1994 та Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 04.05.1998, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 321, згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 02.06.2023, № 334445975, наявна інформація про зареєстроване право власності, номер запису про право власності: 49870025, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 103.

Позивач звернулась до відділу містобудування та архітектури Дубенської міської ради із заявою, в якій просила видати будівельний паспорт на забудову земельної ділянки з кадастровим номером :02:001:4221, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

26.06.2023 відповідач надіслав позивачу повідомлення про відмову в наданні будівельного паспорту №ВР01:3478-0882-3974-4641.

Відповідно до змісту повідомлення, позивачу відмовлено у наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки відповідно до пункту 2.4 Порядку видачі будівельного паспорта земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 05.11.2011.

Також зазначено, про невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Обґрунтування підстави для другого пункту: невідповідність намірів забудови земельної ділянки плану зонування територій (зонінг) м.Дубно Рівненської області.

У примітці зазначеного повідомлення інформація відсутня.

Вважаючи дане рішення протиправним, позивач звернулась за захистом своїх прав до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1, 3, 4 ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №№3038-VI (далі - Закон №3038-VI) забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватись на підставі будівельного паспорта.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Надання будівельного паспорта здійснюється спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

На виконання вимог вказаного Закону №3038-VI, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 05.07.2011 №103 затвердило Порядок видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103).

Відповідно до пункту 1.2. Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні (пункт 1.4 Порядку №103).

Змістом п. 2.1 Порядку №103 визначено, що будівельний паспорт видається уповноваженим органом з питань містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження заяви на видачу будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, до якої додаються:

- копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, або заповіту, у разі якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

- копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, у разі якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту);

- згода співвласника (співвласників) об`єкта нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту) (за умови перебування у спільній власності);

- схема намірів забудови земельної ділянки (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо), за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку;

- проектна документація (за наявності);

- згода співвласника (співвласників) земельної ділянки на забудову (у разі розміщення нових об`єктів) (за умови перебування у спільній власності);

- інформація про наявність у межах земельної ділянки режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини та обмеження у використанні земельної ділянки у разі здійснення нового будівництва об`єкта (за наявності).

Відповідно до пункту 2.3 Порядку №103 уповноважений орган з питань містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, будівельним нормам і правилам.

Пунктом 2.4 Порядку №103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

- неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам і правилам;

- подання замовником заяви в довільній формі про відмову від отримання будівельного паспорта.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 №2780-XII (далі - Закон № 2780-ХІІ) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

У статті 5 Закону №2780-ХІІ визначені основні вимоги до містобудівної діяльності. Зокрема, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

План зонування території (зонінг) - це містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (п.9 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI).

Згідно з ст. 17 Закону №3038-VI генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Обов`язковою складовою генерального плану населеного пункту є план зонування території цього населеного пункту.

Генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

До того ж в силу приписів ч. 1 ст. 21 Закону №3038-VI громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому законодавством порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні.

Згідно зі ч. 2-4 ст. 26 Закону № 3038-VI суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів. Виконавчий орган сільської, селищної, міської ради вживає заходів щодо організації комплексної забудови територій відповідно до вимог цього Закону. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 27 Закону № 3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень.

Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Отже, власник земельної ділянки може здійснювати своє право власності, у тому числі і щодо її забудови, відповідно до цільового призначення земельної ділянки та відповідної містобудівної документації. Для земельних ділянок, які розміщенні за межами населених пунктів, режим забудови може визначатися обласною державною адміністрацією у разі відсутності адміністративного району. При цьому, забудова земельної ділянки, яка надана для ведення садівництва може здійснюватися на підставі будівельного паспорту.

Врахування громадських інтересів при розробленні проектів містобудівної документації має вирішальне значення, оскільки мета містобудування та розроблення на його виконання містобудівної документації, спрямована на формування повноцінного життєвого середовища, забезпечення при цьому охорони навколишнього природного оточення, раціонального природокористування та збереження культурної спадщини.

Зазначене вказує на те, що за наявності затвердженого плану зонування території, вирішення уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Планом зонування території (зонінг) м.Дубно, затвердженого рішенням Дубенської міської ради від 09.09.2015 №4277 та Генеральним планом міста Дубно, затвердженим рішенням Дубенської міської ради від 15.07.2015 №4207, визначено, що земельна ділянка, що планується до забудови знаходиться у зоні КВТ-ІІ (зона установ відпочинку та туризму), яка призначена для розміщення молодіжних центрів відпочинку, позашкільних таборів, скаутських таборів, кемпінгів, центрів сезонного відпочинку, центр екотуризму (переважні види використання), а також тимчасових адміністративно-господарських будівель (пунктів прокату, медичних пунктів, закладів громадського харчування, тощо), необхідні для обслуговування зони, зелених насаджень обмеженого користування, спортивні майданчики, майданчики відпочинку, пішохідні доріжки (супутні види використання), тобто розміщення житлових будинків з прибудинковими територіями не передбачається.

При цьому, слід зазначити, що на час виникнення спірних правовідносин, належна позивачу земельна ділянка за своїм цільовим призначенням віднесена до земель житлової забудови.

Верховний Суд зауважує, що положення Закону № 3038-VI Цивільного кодексу України, відповідно до яких забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства, а власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення, мають переважне значення над містобудівною документацією місцевого рівня.

Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суд від 09.02.2023 у справі № 1540/3905/18.

В обґрунтування правомірності своєї відмови в наданні позивачу будівельного паспорта відповідач зауважував про невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам. Обґрунтування підстави для другого пункту: невідповідність намірів забудови земельної ділянки плану зонування територій (зонінг) м.Дубно Рівненської області

З цього приводу суд зазначає, що забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства (абзац 2 частини другої статті 24 Закону №3038-VI).

За правилами пункту «а» частини першої статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані забезпечувати використання землі за цільовим призначенням.

Стаття 1 Закону України від 22.05.2003 № 858-IV «Про землеустрій» (далі - Закон № 858-IV) містить визначення поняття «цільове призначення земельної ділянки», згідно з яким це є її використання за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку.

Таким чином, цільове призначення конкретної земельної ділянки фіксується у рішенні уповноваженого органу про передачу її у власність або надання у користування та в документі, що посвідчує право на земельну ділянку.

Відповідно до статті 20 ЗК України при встановленні цільового призначення земельних ділянок здійснюється віднесення їх до певної категорії земель та виду цільового призначення.

Водночас, поняття «цільове призначення земельної ділянки» нерозривно пов`язане із поняттям «категорія земель». Так, у статті 19 ЗК України передбачено, що землі України за основним цільовим призначенням поділяються на категорії. Отже, категорія - це основне цільове призначення кожної земельної ділянки.

Статтею 19 ЗК України визначено, що землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, електронних комунікацій, енергетики, оборони та іншого призначення.

Виходячи з чітко визначених законодавцем видів цільового призначення земельних ділянок, можна зробити висновок, що зона установ відпочинку та туризму може бути віднесена виключно до земель рекреаційного призначення.

Частиною першою статті 193 ЗК України встановлено, що державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

Отже, відомості щодо цільового призначення земельної ділянки відображаються у державному земельному кадастрі.

Жодної належним чином обґрунтованої інформації стосовно намірів позивача використовувати належну йому на праві власності земельну ділянку не за цільовим призначенням до суду не надавалось.

Таким чином, ураховуючи, що наміри позивача по забудові належної йому земельної ділянки відповідають її цільовому призначенню, відмова відповідача у наданні позивачу будівельного паспорта є неправомірною.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного рішення. Тому, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю

Визнати протиправною та скасувати відмову у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки на нове будівництво житлового будинку та господарської споруди по АДРЕСА_1 з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки Плану зонування території (зонінгу) м. Дубно Рівненської області, викладену у листі Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради від 26.06.2023 №А231356031.

Зобов`язати Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради надати ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки на нове будівництво житлового будинку та господарської споруди по АДРЕСА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 01 липня 2024 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

Відповідач: Управління архітектури, містобудування, житлово-комунального господарства та земельних відносин Дубенської міської ради (вул. Замкова, 4,м. Дубно, Дубенський р-н, Рівненська обл.,35603, )

Суддя В.В. Щербаков