Справа № 644/3797/24
Суддя: Попова В. О.
Дата ухвалення: 2024-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Суддя Попова В. О.
Справа № 644/3797/24
Провадження № 2-а/644/24/24
03.07.2024
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
03 липня 2024 року м. Харків
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Попова В.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до сержанта поліції Євтушенка Іллі Олександровича
про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення
Позивач звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з адміністративним позовом, в якому просить скасувати постанову інспектора взводу 2 роти 1 батальйону 3 Управління патрульної поліції в м. Запоріжжі серії ЕНА № 2153221 від 15.05.2024 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 126 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 425 грн.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд прийшов до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
В порушення п. 2 ч. 5 ст. 160 ЦПК України позивач у позові не вказує реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін.
Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Так, в матеріалах справи відсутній оригінал постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.
В порушення п.8 ст. 160 КАС України не зазначено докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.
Крім того, згідно ч. 2 ст. 222 КУпАП від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.
Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 122 КУпАП, посадові особи відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу Національної поліції.
Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.
При цьому, зміст статті 288 КУпАП щодо можливості оскаржити постанову органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення не спростовує висновків суду касаційної інстанції про те, що відповідачем у таких справах є саме орган, а не посадова особа.
Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справі № 742/2298/17, реєстраційний номер рішення 91642924, від 26.12.2019 у справі № 724/716/16 та від 17.06.2020 у справі № 127/6881/17.
На підставі викладеного, з урахуванням висновків Верховного Суду, суд вважає за необхідне запропонувати позивачу залучити належного відповідача - Управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції в Запоріжській області та додати копії позовної заяви з додатками.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначає Закон України «Про судовий збір».
Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлені пільги щодо сплати судового збору.
Слід зазначити, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.
Разом із тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові № 543/775/17 від 18 березня 2020 року, відступивши від позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року, вказала, що при поданні позовної заяви у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір сплачується у порядку і розмірах, визначених законом України «Про судовий збір».
Відповідно до положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір, виходячи зі ставки 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.
При цьому, у постанові № 543/775/17 від 18 березня 2020 року Великої Палати Верховного Суду зазначено, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року становить 3028 гривень.
Отже, за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605 грн 60 коп.
Позивач при зверненні до суду судовий збір не сплатив, підстави для його звільнення від сплати судового збору не зазначив.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
Відповідно до ч. 1ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160-161, 169, 294-295 КАС України, суддя
П О С Т А Н О В И В :
Адміністративний позов ОСОБА_1 до сержанта поліції Євтушенка Іллі Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність усунення встановлених судом недоліків позовної заяви, а саме: надати позовну заяву (та її копії для сторін), визначивши склад учасників судового процесу; зазначити реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у сторін; надати оригінал оскаржувальної постанови; зазначити щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до позову; сплатити судовий збір в повному обсязі на відповідний рахунок із зазначенням необхідних реквізитів та подати до суду відповідний оригінал платіжного документу.
Встановити для усунення недоліків строк не більше 10 днів з дня вручення позивачу даної ухвали.
Роз`яснити, що в разі невиконання вимог суду у встановлений термін, позовна заява буде вважатися неподаною і повернена позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено 03.07.2024.

Суддя В.О. Попова