Справа № 703/3463/24
Суддя: Прилуцький В. О.
Дата ухвалення: 2024-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/3463/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 липня 2024 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцький В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаського районного управління поліції № 2 ГУ НП в Черкаській області про скасування постанови ЕГА № 1455159 від 07 червня 2024 року,-

встановив:

ОСОБА_1 02 липня 2024 року звернувся до Смілянського міськрайонного суду в порядку адміністративного судочинства з зазначеним позовом.

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.122 КАС України.

Статтею 122 ч.1 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

П. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови) (ч. 2 ст. 286 КАС України).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, з дня винесення відповідної постанови.

За приписами ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

ОСОБА_1 оскаржує постанову Черкаського районного управління поліції № 2 ГУ НП в Черкаській області від 07 червня 2024 року.

Як вбачається з відбитку штампу суду на адміністративному позові, ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою лише 02 липня 2024 року.

Ч. 6 ст. 161 КАС України вказує на те, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві ОСОБА_1 просить суд поновити йому термін на оскарження постанови.

Як на підставу для поновлення строку позивач зазначає, що він 11 червня 2024 року отримав ушкодження ноги, в зв`язку з чим, самостійно не міг пересуватись та знаходився на лікуванні, що підтверджується довідкою № 4135 від 11 червня 2024 року.

З копії довідки № 4135 від 11 червня 2024 року вбачається, що ОСОБА_1 дійсно 11 червня 2024 року звертався до травматологічного пункту Смілянської міської лікарні Смілянської міської ради та пройшов огляд в зв`язку з ушкодження ноги. Однак зазначеною довідкою не підтверджуються посилання позивача нс те, що він не міг самостійно пересуватись та знаходився на лікуванні. Із зазначеної копії довідки лише вбачається, що ОСОБА_1 рекомендовано нагляд травматолога за місцем проживання.

Верховним Судом у постанові від 25 лютого 2021 року у справі № 580/2987/20 сформульовано правовий висновок, відповідно до якого поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Оскаржувана ОСОБА_1 постанова винесена 07 червня 2024 року та отримана ним цього ж дня.

Відповідно термін оскаржарження постанови закінчився 17 червня 2024 року. Позов подано до суду лише 02 липня 2024 року.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 доказів, що саме унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк та доказів поважності такого пропуску позивачем не надано.

З наданих матеріалів не вбачається поважних та об`єктивно нездоланних причин, які спричинили несвоєчасне звернення позивача до суду, та існування імперативного причино-наслідкового зв`язку.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частиною 1 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вище зазначене, суд приходить до висновку, що зазначені підстави пропущення строку звернення до суду є неповажними, в зв`язку з чим позивачу слід вказати інші підстави для поновлення строку протягом 10 днів, а позовну заяву залишити без руху.

Окрім того, позивачем не дотримано вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, зокрема не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

З позовної заяви вбачається, що відповідачем є Черкаське районне управління полції № 2 ГУ НП в Черкаській області та зазначено адресу м. Сміла.

Однак зазначений державноий орган на території м. Сміла відсутній.

Надана позивачем копія оскаржуваної постанови є не належної якості, в зв`язку з чим суд позбавлений можливості зміст такої постанови та встановити суб`єкта оскарження, а відповідно відповідача у справі.

З огляду на вище викладене, позивачу необхідно надати до суду копії оскаржуваної постанови від 07 червня 2024 року належної якості.

ОСОБА_1 не зазначено відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору та відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Крім іншого, ОСОБА_1 не дотримано вимог п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України та не зазначено в позовній заяві щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

П. 9 ч. 5 вказаної вище статті передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, позивач повинен викласти в позовній заяві обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю його прав, свобод та інтересів.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд наголошує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя з огляду на усталену практику Європейського суду з прав людини. Встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та підстав прийняття заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

З огляду на вище викладене суд дійшов висновку, що вказану позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для виправлення вище описаних недоліків позовної заяви шляхом подання нової редакції позовної заяви, з необхідністю зазначення:

- інформації про відповідача відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України;

- щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

- зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору та відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

- викласти в позовній заяві обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю його прав, свобод та інтересів.

- надати клопотання про поновлення пропущеного строку для подання позовної заяви із зазначеннями інших підстав аніж вже вказані у позовній заяві.

- надати до суду належним чином завірені докази, а саме довідку № 4135 від 11 червня 2024 року.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч. 1 ст. 169 КАС України).

З урахуванням викладеного та керуючись ст. 121, 123, 286 КАС України, суд,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаського районного управління поліції № 2 ГУ НП в Черкаській області про скасування постанови ЕГА № 1455159 від 07 червня 2024 року - залишити без руху і надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк скарга буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : В.О. Прилуцький