Справа № 580/244/24
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/244/24 Суддя (судді) першої інстанції: Лариса ТРОФІМОВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

при секретарі Черніченко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, в якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 26.10.2023 року №1852 про притягнення до дисциплінарної відповідальності в частині звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 14.11.2023 року №343 по особовому складу про звільнення лейтенанта поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції; поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 16.11.2023 року; стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15.11.2023 року до моменту ухвалення рішення у справі; рішення у частині поновлення лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаді слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області з 16.11.2023 року допустити до негайного виконання.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2024 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою позов задовольнити повністю. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права.

25 червня 2024 року через систему «Електронний суд» надійшов відзив від відповідача, в якому останній просить залишити без задоволення апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши учасників справи, суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягають задоволенню.

Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_1 11.10.2019 року склав Присягу працівника поліції (текст наведений у ст. 64 Закону № 580-VIII), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присянув вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (а.с.86).

Згідно з наказом ГУНП в Черкаській області від 13.04.2023 року №96 о/с у Черкаське районне управління поліції призначений лейтенант ОСОБА_1 , який прибув для проходження служби після закінчення Національної академії внутрішніх справ, слідчим відділення розслідування злочинів у сфері господарської і службової діяльності слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області із установленням посадового окладу та надбавки за специфічні умови проходження служби в поліції (підстава: рапорт ОСОБА_1 від 13.04.2023 року, подання від 13.04.2023 року).

Суд першої інстанції встановив з витягу (а.с.6, а.с.80) та з наказу (а.с. 106-113) від 26.10.2023 року №1852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» (підписаний т.в.о. начальника, полковником поліції ОСОБА_2 ), що лейтенант поліції ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п.1 ч.1, ч.2 ст.18, ч.1 ст.64 Закону України «Про національну поліцію», абз.2,3 ч.5 ст.14, абз.2,3 ч.2 ст.16 Закону України «Про дорожній рух», пп.«ґ» п.2.1, пп.«б» п.2.3, п.2.5, пп.«б» п.2.9, пп.«д» п.2.10 розділу 2, п.12.1 розділу 12 розділу 2 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 №1306 (зі змінами), п.6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 року №100, слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського району управління поліції ГУНП в Черкаській області звільнений зі служби в поліції.

Згідно з наказом ГУНП в Черкаській області від 14.11.2023 року №343 о/с «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнений ОСОБА_1 15.11.2023 року зі служби в поліції за п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч.1 ст.77 (встановивши премію за листопад 2023 - 0%, компенсація за 25 діб щорічної оплачуваної відпустки за фактично відпрацьований час в 2023 році; стаж служби в поліції для виплати надбавки за вислугу років - 4 роки 2 місяці 19 днів; вислуги на пільгових умовах немає) на підставі наказу ГУНП в Черкаській області від 26.10.2023 року №1852 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», довідки УЛМТЗ ГУНП від 01.11.2023 року №1631/31/02-2023 (а.с.7, а.с.55, а.с.79).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII). Згідно з частиною 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ст.19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з частиною 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Згідно з п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону № 580-VІІІ, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) у межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України. Згідно із ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту). Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком №893.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

За приписами п.4 вказаного Розділу Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Згідно з п.2 розділу VI цього Порядку підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. Відповідно до п.1 Розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з частиною 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з пунктом 4 Розділу VII Порядку № 893 поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 30 червня 1993 року № 3353-XII «Про дорожній рух» передбачено, що учасники дорожнього руху зобов`язані: створювати безпечні умови для дорожнього руху, не завдавати своїми діями або бездіяльністю шкоди підприємствам, установам, організаціям і громадянам; виконувати розпорядження органів державного нагляду та контролю щодо дотримання законодавства про дорожній рух (абз.2,3 ч.5 ст.14); водій зобов`язаний мати при собі посвідчення водія, реєстраційний документ на транспортний засіб (у разі найму (оренди)/лізингу транспортного засобу замість реєстраційного документа на транспортний засіб водій може мати при собі та пред`являти його копію, вірність якої засвідчено нотаріально, разом з оригіналом або копією договору про найм (оренду)/лізинг транспортного засобу, вірність якої засвідчено нотаріально), а у випадках, передбачених законодавством, - поліс обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страховий сертифікат "Зелена картка"), пред`явити у спосіб, який дає можливість поліцейському прочитати та зафіксувати дані, що містяться в посвідченні водія, реєстраційному документі на транспортний засіб, або пред`явити електронне посвідчення водія та електронне свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, чинний внутрішній електронний договір зазначеного виду обов`язкового страхування у візуальній формі страхового поліса (на електронному або паперовому носії, або відображення інформації про його наявність в електронному свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу), а також інші документи, передбачені законодавством; виконувати передбачені законом вимоги поліцейського, а водії військових транспортних засобів - поліцейського або посадових осіб військової інспекції безпеки дорожнього руху Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, що даються в межах їх компетенції, передбаченої чинним законодавством, Правилами дорожнього руху та іншими нормативними актами. Водій зобов`язаний не допускати випадків керування транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також не передавати керування транспортним засобом особі, яка перебуває в такому стані або під впливом таких препаратів (ч.2 ст.16).

Відповідно до пункту 2.5 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 року № 1306, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до ПДР водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Згідно з п.12.1 ПДР під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним. Для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі (п.2.3 б ПДР).

Правила етичної поведінки поліцейських затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила №1179).

Відповідно до пункту 1 розд. І Правил №1179 ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з абзацами 2 та 3 п.1 розділу ІІ (з урахуванням п. 3 розділу IV) Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; за будь-яких обставин і стосовно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Відповідно до постанови Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.10.2023 року (а.с.41) у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.124 КУпАП за підсудністю до Соснівського районного суду м.Черкаси у справі № 389/3682/23 відмовлено (ЄДРСР 114600597).

Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області у справі № 389/3682/23 (постанова від 21 грудня 2023 року) встановив: ОСОБА_1 , який працює слідчим розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області 14 жовтня 2023 року о 23:30 год. на автодорозі м-30 «Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине» 746км+30м, керуючи транспортним засобом DAEWOO LANOS, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, не вибрав безпечної швидкості руху та, щоб мати змогу постійно контролювати рух та безпечно керувати ним, не впорався з керуванням та допустив зіткнення з дорожньою огорожею. Унаслідок ДТП автомобіль отримав механічні пошкодження з матеріальними збитками. Зазначеними діями ОСОБА_1 (а.с.8-9, а.с.30-31) порушив вимоги п.2.3 б, п.12.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст.124 КУпАП. За даним фактом складений протокол серії ААД №609370 (а.с.29) від 15 жовтня 2023 року, з яким ОСОБА_1 відмовився ознайомлюватися. ОСОБА_1 та його захисник Новіков О.М. у судове засідання не з`явилися, від захисника до суду надійшла заява, в якій він просив провести розгляд за його та порушника відсутності, пояснень і заперечень щодо обставин справи не висловив. Стаття 124 КУпАП передбачає відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна. Суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, доведена. Суд дійшов висновку про необхідність призначення ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією ст.124 КУпАП. На думку суду, накладення такого стягнення наразі буде достатнім для виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, поваги до суспільних правил та запобігання вчиненню ним нових правопорушень (набрання законної сили 02.01.2024 року ЄДРСР 115909824).

Відповідно до постанови Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 30.10.2023 року (а.с.42) у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про направлення матеріалів справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.130 КУпАП за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси у справі № 389/3681/23 відмовлено (ЄДРСР 114600599).

Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області в постанові від 21.12.2023 року у справі № 389/3681/23 встановив (а.с.32-34): «у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААД №609676 (а.с.28) від 15 жовтня 2023 року зазначено, що ОСОБА_1 14 жовтня 2023року о 23:30 на автодорозі м-30 «Стрий-Умань-Дніпро-Ізварине» 746км+30м керував транспортним засобом DAEWOO LANOS з ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, порушення координації рухів), від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння в закладі охорони здоров`я та із застосуванням спеціального технічного засобу «Drager Alkotest» на місці зупинки транспортного засобу відмовився (у присутності двох свідків). У разі незгоди водія (судноводія) на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров`я. У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі заклад охорони здоров`я). У закладі охорони здоров`я огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння може проводиться як за допомогою вимірювальної техніки та обладнання, так і шляхом дослідження біологічного середовища обстежуваної особи. Зауваження захисника ОСОБА_1 про те, що надані суду відеозаписи не є безперервними, складаються з декільком фрагментів є слушними, але в даному випадку суд вважає, що зазначене не може вказувати на недопустимість вказаних відеозаписів як доказів, оскільки враховуючи обставини справи (ДТП, час доставлення до лікарні) між фрагментами відеозаписів наявні незначні перерви в часі та цими записами зафіксовані всі важливі моменти події, що відбулася. До суду ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому порядку» (ЄДРСР 115920460).

У висновку за результатами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Черкаського РУП ГУНП, затвердженому т.в.о начальника ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 25.10.2023 року (а.с.89-105), дисциплінарна комісія пропонує: відомості у рапорті від 16.10.2023 року №224рп/48/01-2023 (а.с.119-120) вважати такими, що знайшли своє підтвердження і ОСОБА_1 заслуговує на дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; з метою профілактики та попередження порушень дисципліни організувати проведення навчального семінару з аналізом обставин події, копію висновку долучити до особової справи ОСОБА_1 .

Відповідно до п.1 наказу від 16.10.2023 року №781 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії» призначено проведення службового розслідування за рапортом начальника УГІ ГУНП в Черкаській області від 16.10.2023 року №224рп/48/01-2023 щодо порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Черкаського РУП ГУНП, що мають ознаки дисциплінарного проступку із формуванням дисциплінарної комісії (п.2); на період проведення службового розслідування відсторонити від виконання службових обов`язків (посади) ОСОБА_1 (п.4).

У рапорті від 25.10.2023 року №232рп/48/-2023 (а.с.114) начальник УГІ ГУНП в Черкаській області зазначає: службове розслідування, призначене наказом від 16.10.2023 року №781, завершене 25.10.2023 року, тому прошу вважати таким, який приступив до виконання службових обов`язків (посади) лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 26.10.2023 року.

Сторони визнають, що за період проходження служби в Національній поліції ОСОБА_1 не заохочувався та діючих дисциплінарних стягнень не має.

Верховний Суд у справі № 600/1167/22-а (ЄДРСР 107514554) зазначає: «інформація щодо керування позивачем транспортним засобом із зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння та відомості щодо допущення ним дорожньо-транспортної пригоди з неповідомленням про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» є такою, що компрометує його, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому. Висновок суду апеляційної інстанції про те, що відмова від медичного освідування на стан сп`яніння не впливає на суть правопорушень, встановлених службовим розслідуванням, за умови недоведеності фактів керування ним автомобілем та скоєння ним ДТП, Верховний Суд вважає помилковим, оскільки дисциплінарне стягнення до позивача застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не наявністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативно-правовими актами передбачені. Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства та етичних норм, з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх вчиняють. Тобто поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивної репутації органів поліції. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, що є підставою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення».

Вказана правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 02.06.2021 року у справі №815/2705/16, у постанові від 22.09.2022 року у справі №420/4977/20.

Як вбачається з матеріаліав справи, постановою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 21.12.2023 року у справі № 389/3681/23 провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 , закрито за відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що предметом розглядом справи є встановлення в поведінці позивача ознак дисциплінарного проступку і призначення відповідальності за порушення службової дисципліни у позаробочий час, а не оцінки адміністративного правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП, позаяк суд першої інстанції перевірив, що матеріали справи не містять жодного доказу порушення відповідачем процедури призначення, проведення, оформлення службового розслідування стосовно позивача.

За наслідком перевірки доводів сторін та аналізу матеріалів службового розслідування суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що дисциплінарною комісією всебічно перевірені пояснення, вивчено відеозаписи, з`ясований характер поведінки ОСОБА_1 після ДТП та правомірно підтверджено порушення позивачем саме службової дисципліни з урахуванням складеної позивачем Присяги та демонстрацією морально-етичних якостей у позаробочий час повсякденного життя щодо події, що відбулась у період коменданської години у межах запровадженого режиму воєнного стану.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2024 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.

Повний текст виготовлено: 02 липня 2024 року.