Справа № 160/11226/24
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2024-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" про визнання протиправним та скасування індивідуального акта,-
Позивач звернувся з позовом до суду в якому просить:
Визнати бездіяльність Держаного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції, що полягає у не повідомленні посадовій особі з державного нагляду за охороною праці про настання 31 липня 2023 року приблизно о 16 год. 20 хв. на території Академії нещасного випадку в результаті якого я, як поліцейський отримав перелом ноги в період проходження служби - протиправною.
Визнати протиправним та скасувати Акт № 5 розслідування нещасного випадку, який стався 31.07.2023 року о 16 год 20 хв. зі старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 від 15 лютого 2024 року, складений комісією з проведення розслідування нещасного випадку та затверджений начальником Держаного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції.
Встановити факт настання нещасного випадку, що стався зі мною, ОСОБА_1 старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції, як поліцейським 31липня 2023 року приблизно о 16 год. 20 хв. під час руху по дорозі внутрішнім подвір`ям Академії, в результаті якого я отримав перелом ноги від осипання земельно-каменєвих матеріалів із земляного насипу, утвореного внаслідок виконання робіт з капітального ремонту зовнішніх мереж протипожежного водопостачання.
Стягнути з відповідача судові витрати: судовий збір та витрати на правничу допомогу.
Позовні вимоги обгрунтовані тим, що відповідач безпідставно дійшов до висновку про те, що нещасний випадок з позивачем у період проходження служби не пов`язаний з виконанням службових обов`язків. Накази відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача за відлучення з робочого місця за своїми справами та не здійснення безпосередніх обов`язків поліцейського скасовані адміністративним судом.
Ухвалою суду від 01.05.2024 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (участі) учасників справи.
Ухвалою суду від 02.05.2024 року закрито провадження у справі в частині наступних заявлених позовних вимог - встановити факт настання нещасного випадку, що стався зі мною, ОСОБА_1 старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції, як поліцейським 31липня 2023 року приблизно о 16 год. 20 хв. під час руху по дорозі внутрішнім подвір`ям Академії, в результаті якого я отримав перелом ноги від осипання земельно-каменєвих матеріалів із земляного насипу, утвореного внаслідок виконання робіт з капітального ремонту зовнішніх мереж протипожежного водопостачання.
Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних підстав. Оскільки позивач не повідомив свого безпосереднього керівника про отриману травму, то останній не повідомив про факт нещасного випадку. Окрім того, таке повідомлення використовується лише у разі групового нещасного випадку, нещасного випадку з тяжкими наслідками. Оскаржуваний акт про нещасний випадок є обгрунтованим, правомірним та не підлягає скасуванню: розслідування розпочалося одразу після повідомлення про нещасний випадок, опитано свідків події, вивчено всі журнали інструктажів, всебічно досліджено всі обставини травми позивача. У листках непрацездатності, які отримав позивач, прямо вказано про те, що непрацездатність настала внаслідок захворювання або травми, що не пов`язані з нещасним випадком на виробництві. Позивачем пропущений строк звернення з позовом до суду, передбачений ч.5 ст. 122 КАС України.
Позивач надав суду додаткові письмові пояснення, у яких не погодився з доводами відповідача.
Відповідач також надав суду додаткові письмові пояснення, у яких підтримав позицію, яка викладена у відзиві на позовну заяву.
Ухвалою суду від 28.06.2024 року позовну заяву залишено без руху після відкриття провадження у справі та запропоновано позивачу надати суду клопотання про поновлення строку звернення з позовом до суду протягом 5-ти днів з моменту отримання даної ухвали суду.
Ухвалою суду від 03.07.2024 року продовжено розгляд справи; поновлено позивачу строк звернення з позовом до суду; продовжено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву разом з доказами до 22.05.2024 року включено.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, встановив наступне.
Акт № 5 розслідування нещасного випадку, який стався 31.07.2023 року о 16 год 20 хв. зі старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 від 15 лютого 2024 року, складений комісією з проведення розслідування нещасного випадку та затверджений начальником Держаного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції, затверджений керівником відповідача 15.02.2024 року.
У висновках акту № 5 розслідування нещасного випадку вказано, що за результатами проведення службового розслідування наказом від 13.10.2023 року № 23/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Академії ОСОБА_1 » застосовано до старшого викладача Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання «Криворізька академія патрульної поліції» капітана поліції ОСОБА_2 (0045669) дисциплінарне стягнення у виді зауваження, а начальника циклу ОСОБА_3 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни. ОСОБА_1 , маючи на виконанні завдання, передбачені персоніфікованими посадовими обов`язками старшого викладача, протоколом засідання циклу від 28.07.2023 року № 11, 31.07.2023 року в період часу з 16-00 год. до 16-30 год. відлучився з робочого місця за своїми справами та не займався своїми безпосередніми обов`язками . В подальшому це призвело до нещасного випадку, тимчасової втрати працездатності. За результатами розслідування комісія прийшла до висновку, що ОСОБА_1 під час несення служби , всупереч вимогам ст. 14 Закону України «Про охорону праці» не подбав про особисту безпеку і здоров`я в силу психофізичних причин особистої необережності. Комісія з розслідування зазначає, що нещасний випадок вважається таким, що не пов`язаний із здійсненням основних завдань та повноважень поліції та стався з особистої необережності ОСОБА_1 , враховуючи , що останній міг та зобов`язаний був передбачити можливість настання нещасного випадку і при цьому не вжив всіх необхідних заходів для його уникнення. Комісія дійшла висновку, що зазначений нещасний випадок з ОСОБА_1 стався у період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.
наказ Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" від 13.10.2023 №23/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Академії ОСОБА_1 »;
наказ Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" від 24.10.2023 №27/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Академії ОСОБА_1 ».
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.02.2024 року у справі № 160/31225/23 набрало законної сили 28.03.2024 року.

У відповідності до вимог п.10.2 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» скасування акта суб`єкта владних повноважень як способу захисту порушеного права позивача застосовується тоді, коли спірний акт не породжує жодних правових наслідків від моменту прийняття такого акта.

За вказаних обставин наказ Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" від 13.10.2023 №23/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Академії ОСОБА_1 » та наказ Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" від 24.10.2023 №27/СТ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника Академії ОСОБА_1 » не породжують правових наслідків з моменту їх прийняття.

Таким чином, висновки відповідача про те, що позивач 31.07.2023 року в період часу з 16-00 год. до 16-30 год. відлучився з робочого місця за своїми справами та не займався своїми безпосередніми обов`язками є безпідставними та необгрунтованими, оскільки грунтуються на наказах, які визнані протиправними та скасовані судом.

Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулює за участю відповідних органів державної влади відносини між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлює єдиний порядок організації охорони праці в Україні визначені Законом України «Про охорону праці».

Згідно ст. 13 вказаного вище закону України роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Працівник зобов`язаний: дбати про особисту безпеку і здоров`я, а також про безпеку і здоров`я оточуючих людей в процесі виконання будь-яких робіт чи під час перебування на території підприємства (ч.1 ст. 14 вказаного вище закону України).

Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими затверджено наказом МВС України від 05.10.2020 року № 705 (далі - Порядок).

Нещасний випадок - отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського (п.3 розділу І Порядку).

Отже, отримання травми та/або тілесного ушкодження поліцейським під час проходження служби в поліції є нещасним випадком у розумінні Порядку.

Прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний: негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці (п.2 розділу ІІ Порядку).

Судом під час розгляду справи встановлено, що відповідач не повідомляв про нещасний випадок посадовій особі з державного нагляду за охороною праці; відповідачем не надано належних та допустимих доказів протилежного.

За вказаних обставин позовна вимога - визнати бездіяльність Держаного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції, що полягає у не повідомленні посадовій особі з державного нагляду за охороною праці про настання 31 липня 2023 року приблизно о 16 год. 20 хв. на території Академії нещасного випадку в результаті якого я, як поліцейський отримав перелом ноги в період проходження служби протиправною, є обгрунтованою та підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 розділу ІІІ Порядку обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Згідно п.8 розділу ІІІ Порядку обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Згідно з пунктом 1 Примітки до додатку № 2 до Порядку № 705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великим літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ)

У додатку № 6 до Порядку № 705 викладено Класифікатор видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку (далі - Класифікатор).

Зокрема, підпунктом 2 пункту 1 Класифікатора до виду події, що призвела до нещасного випадку, віднесено падіння потерпілого поліцейського.

Причини нещасного випадку класифіковані на: 1) технічні; 2) організаційні; 3) психофізіологічні; 4) техногенні, природні, екологічні та соціальні.

Підпунктом 2 пункту 2 Класифікатора до організаційних причин нещасного випадку віднесено: незадовільне функціонування, недосконалість або відсутність системи управління охороною праці; недодержання вимог законодавства про охорону праці; порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо; порушення вимог безпеки під час експлуатації (користування) транспорту (автомобільного, водного, залізничного, повітряного); порушення вимог безпеки під час експлуатації мобільних засобів праці та технологічних транспортних засобів; незабезпеченість засобами індивідуального захисту; невикористання засобів індивідуального захисту за їх наявності; незастосування засобів колективного захисту (за наявності); порушення службової дисципліни; інші види (зазначити причину).

Аналіз вищевикладених норм, дає підстави для висновку, що положеннями Порядку № 705 встановлено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків і обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків. Залежно від того, які обставини встановлені під час розслідування нещасного випадку, складається акт за відповідною формою.

Судом встановлено, що комісією щодо проведення розслідування нещасного випадку визнано, що нещасний випадок настав в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, відповідно до підпункту 1 пункту 8 розділу III Порядку № 705.

Підпункт 1 пункту 8 розділу III Порядку № 705, який застосував відповідач, визначає обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII.

При цьому у підпункті 1 пункту 8 розділу III Порядку № 705 нормотворець використовує словосполучення «не пов`язане», тобто, під цей підпункт підпадає діяння яке взагалі не пов`язано з виконання завдань поліцейського.

Відповідач не заперечує наявність нещасного випадку та його настання під час проходження служби позивачем. Спірним є кваліфікація нещасного випадку як такого, що пов`язаний або ж не пов`язаний із виконанням службових обов`язків.

Отже, визначальним для вирішення спору по суті між сторонами є встановлення факту чи виконував позивач під час травмування службові завдання та покладені на нього повноваження, передбачені Законом № 580-VIII.

Верховний Суд в постанові від 17.08.2023 у справі № 620/17431/21 дійшов висновку, що перелік основних повноважень поліції визначений статтею 23 Закону № 580-VIII. Разом з тим, у структурі поліції діють: 1) кримінальна поліція; 2) патрульна поліція; 3) органи досудового розслідування; 4) поліція охорони; 5) спеціальна поліція; 6) поліція особливого призначення. Відповідно, кожна з названих ланок поліції виконує, окрім основних повноважень, визначених Законом № 580-VIII також і свої спеціальні завдання та функції, які визначені у їхніх положеннях.

Так, пунктом 8 розділу ІІІ Порядку № 705 встановлено вичерпний перелік обставин настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків.

Суд зазначає, якщо поліцейський отримав травму у службовий час, перебуваючи на службі, однак не під час безпосереднього виконання повноваження поліції, що передбачені статтею 23 Закону № 580-VIII, однак у зв`язку із діянням, яке пов`язано з виконанням завдань та повноважень поліції, така обставина не підпадає під дію пункту 8 розділу III Порядку № 705.

Аналогічну правову позицію займає Верховний Суд у постанові від 28 травня 2024 року у справі № 620/7671/23.

Підпунктом 1 пункту 7 Порядку розділу ІІІ № 705 визначено, що виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом № 580-VIII, є обставиною настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків.

У висновках акту № 5 розслідування нещасного випадку прямо вказано, що нещасний випадок стався з позивачем в період проходження служби.

У висновках акту № 5 розслідування нещасного випадку прямо вказано, що нещасний випадок стався на території відповідача.

Відповідач не надав суду належних та допустимих доказів настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків позивачем, враховуючи скасуванням рішення суду наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.

А тому суд доходить до висновку, що позивач у момент отримання травми проходив службу та виконував свої службові обов`язки.

Згідно Мінімальних вимог до забезпечення знаками безпеки та здоров`я на роботі, які затверджені наказом Міністерства економіки України від 09.03.2023 № 1268, дія цих Мінімальних вимог поширюється на знаки безпеки та здоров`я на роботі, якими за допомогою вказівних знаків, кольорів, світлових знаків або звукових сигналів, вербального спілкування або сигналів, поданих за допомогою рук, установлюється заборона щодо вчинення небезпечних дій або дій, що можуть спричинити небезпеку, або дається вказівка щодо здійснення заходів безпеки та здоров`я або попередження про наявність ризику чи небезпеки, або зобов`язання до виконання певних дій для забезпечення безпеки та здоров`я працівників на роботі.

Згідно п.п.1 п.1 розділу ІІ вказаних вище Мінімальних вимог роботодавець повинен:

забезпечити встановлення знаків безпеки відповідно до цих Мінімальних вимог, загальних мінімальних вимог до знаків безпеки та здоров`я на роботі (додаток 1), мінімальних вимог до вказівних знаків (додаток 2), мінімальних вимог до знаків на контейнерах і трубопроводах (додаток 3), мінімальних вимог для позначення місця розташування устатковання для боротьби з пожежею (додаток 4), мінімальних вимог для позначення перешкод, небезпечних місць і шляхів пересування транспортних засобів (додаток 5), мінімальних вимог до світлових знаків (додаток 6), мінімальних вимог до звукових сигналів (додаток 7), мінімальних вимог до вербального спілкування (додаток 8) та мінімальних вимог до сигналів, що подаються за допомогою рук (додаток 9), якщо немає можливості усунути або достатньо обмежити небезпеку шляхом застосування методів колективного захисту або вжиття заходів до організації праці, запровадження безпечних технологічних процесів і методів роботи;

Відповідач не надав суду належних та допустимих доказів того, що ним дотримано мінімальних вимог для позначення перешкод, небезпечних місць у розумінні Мінімальних вимог: розміщення знаку для позначення перешкод та небезпечних місць (додаток 5 Мінімальних вимог) поруч із викопаною траншеєю через виконання ремонтних робіт, де стався нещасний випадок з позивачем.

Позивач, перебуваючи на робочому місці на території відповідача, за безпечність умов праці якого відповідає відповідач, внаслідок небезпечного виробничого фактора, а саме: наявність на території відповідача викопаної траншеї через виконання ремонтних робіт, що була обвалована бічними земними подовжніми насипами з обох сторін траншеї висотою 0,60 м. та без розміщення знаку для позначення перешкод та небезпечних місць (додаток 5 Мінімальних вимог), отримав травму ноги, а отже нещасний випадок є таким, що пов`язаний з виконанням позивачем службових обов`язків.

Одночасно суд відхиляє доводи відповідача про те, що у листках непрацездатності прямо вказано про те, що непрацездатність настала внаслідок захворювання або травми, що не пов`язані з нещасним випадком на виробництві, оскільки саме комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку згідно Порядку № 705 вправі роботи такі висновки.

За вказаних обставин суд задовольняє позовну вимогу - визнати протиправним та скасувати Акт № 5 розслідування нещасного випадку, який стався 31.07.2023 року о 16 год 20 хв. зі старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 від 15 лютого 2024 року, складений комісією з проведення розслідування нещасного випадку та затверджений начальником Держаного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції.

Судові витрати щодо стягнення судового збору по справі покладаються на відповідача у відповідності до вимог ст. 139 КАС України.

Щодо витрат на правничу допомогу адвоката.

У позовній заяві позивач просить суд відшкодувати витрати на правничу допомогу адвоката.

До додаткових пояснень від 06.06.2024 року позивач додав наступні докази пояснення витрат на правничу допомогу адвоката: рахунок від 22.05.2024 року на суму 10000 грн. та додаткову угоду № 1 від 22.05.2024 року.

У матеріалах справи міститься також копія ордеру адвоката на представлення інтересів позивача у суді.

У відповідності до ч.3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 КАС України).

Відповідно до положень частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Суд зазначає, що витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч.3 ст. 134 КАС України). Натомість положеннями п. 2 ч.1 ст. 134 КАС України регламентовано порядок компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги (витрати на проїзд, проживання, поштові послуги тощо), для розподілу яких необхідною умовою є надання відповідних доказів, які підтверджують здійснення таких витрат.

Аналогічну за своїм змістом правову позицію стосовно можливості відшкодування витрат на оплату правничої допомоги за відсутності документу про їх оплату на час розгляду справи, у разі якщо у договорі про надання правничої допомоги міститься умова стосовно оплати витрат протягом певного часу після ухвалення рішення суду, займає Верховний Суд у постановах від 21.01.2021 року у справі № 280/2635/20 та від 26.06.2019 року у справі № 813/481/18.

У Практичній рекомендації «Вимоги щодо справедливої сатисфакції», яка видана Головою ЕСПЛ 28.03.2007 року відповідно до правила 32 Регламенту ЕСПЛ, витрати (до яких зазвичай відносять вартість юридичної допомоги), повинні бути дійсними, тобто вони мають бути справді сплачені заявником, або ж він має бути зобов`язаний їх сплатити, відповідно до юридичних чи договірних зобов`язань. Витрати мають бути необхідними, тобто їх сплата мала бути необхідною для запобігання порушенню чи для отримання компенсації після того, як воно сталося. Їх сума повинна бути обґрунтованою. Суду мають бути надані докази, такі як докладні розрахунки та фактури. Вони повинні бути достатньо детальними або Суд міг визначити, наскільки вищенаведені вимоги були дотримані.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Згідно правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 5 вересня 2019 року у справі № 826/841/17 та у постанові від 14 липня 2021 року у справі № 200/7763/19-а, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одним із основних елементів принципу верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документа, витрачений адвокатом час тощо є неспівмірним порівняно з ринковими цінами адвокатських послуг.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18 зазначила, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату "гонорару успіху", у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (п. 5.44 Постанови).

Враховуючи критерії співмірності розміру витрат на оплату послуг адвоката із складністю справи, приймаючи до уваги що дана справа є не є складною (за обсягом доказів), а також те, що витрати на оплату послуг адвоката мають бути дійсні, необхідні та обґрунтовані, з огляду на те, що домовленості про сплату гонорару за надання правничої допомоги є такими, що склалися між позивачем та адвокатом, і є обов`язковими до виконання, а також те, що угода про надання правничої допомоги є дійсною, приймаючи до уваги також і те, що метою стягнення витрат на правничу допомогу є не тільки компенсація стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, витрачених коштів, але і в певному сенсі спонукання суб`єкта владних повноважень своєчасно вчиняти певні дії, необхідні для поновлення порушених прав та інтересів фізичних чи юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин, однак приймаючи до уваги принципи добросовісності, розумності та справедливості, суд вважає за необхідне стягнути витрати на правничу допомогу лише у розмірі 3000 грн.

Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Державного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання "Криворізька академія патрульної поліції" (50106, м. Кривий Ріг, мікрорайон 7-й Зарічний, 24, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта задовольнити.

Визнати бездіяльність Держаного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції, що полягає у не повідомленні посадовій особі з державного нагляду за охороною праці про настання 31 липня 2023 року приблизно о 16 год. 20 хв. на території Академії нещасного випадку в результаті якого ОСОБА_1 , як поліцейський отримав перелом ноги в період проходження служби - протиправною.

Визнати протиправним та скасувати Акт № 5 розслідування нещасного випадку, який стався 31.07.2023 року о 16 год 20 хв. зі старшим викладачем циклу загальнопрофесійної підготовки Державного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції капітаном поліції ОСОБА_1 від 15 лютого 2024 року, складений комісією з проведення розслідування нещасного випадку та затверджений начальником Держаного закладу професійної (професійно- технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції.

Стягнути з Держаного закладу професійної (професійно-технічної) освіти зі специфічними умовами навчання Криворізька академія патрульної поліції за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору у розмірі 2422,40 грн. та витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 3000 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Златін