Справа № 240/11320/22
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2024-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2024 року м. Житомир справа № 240/11320/22

категорія 111000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Токаревої М.С., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про застосування штрафних санкцій № від 14.12.21 на суму 5100,00 грн.

В обґрунтування позову вказано, що ГУ ДПС у Житомирській області було проведено фактичну перевірку, за наслідками якої складено акт щодо порушення п.11 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» та винесено податкове повідомлення-рішення № від 14.12.21 на суму 5100,00 грн. Позивач зазначає, що штрафні санкції можуть бути застосовані лише за проведення операцій (вказано в множині), тобто не однієї операції, а декількох. При цьому реалізація має відбуватись не лише без зазначення підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, але й без зазначення ціни товару та його кількості.

Справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Головне управління ДПС у Житомирській області направило відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Зазначає, що перевіркою встановлено, що позивачем реалізовувся алкогольний напій без кодування УКТ ЗЕД 26.02.2021 о 14-29 год вино «Асканія» 0,75 л по ціні 57 грн. Тому відповідачем правомірно застосовано штрафні санкції до позивача на підставі винесеного податкового повідомлення-рішення.

Крім того, у відзиві на позовну заяву заявлено клопотання про розгляд справи за участю представника Головного управління ДПС у Житомирській області.

Ухвалою суду від 03.08.2022 у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за участю представника Головного управління ДПС у Житомирській області відмовлено.

Дослідивши подані сторонами письмові докази, суд дійшов наступних висновків.

На підставі наказу Головного управління ДПС у Житомирській області від 15.11.2021 №1616-п було проведено фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 та складено акт фактичної перевірки №11990/06/06/рро/ від 23.11.2021.

Згідно з висновками, вказаними в акті перевірки, контролюючим органом встановлено порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР.

Акт фактичної перевірки підписано ОСОБА_1 без будь-яких зауважень до встановлених порушень. Позивач заперечення на акт фактичної перевірки не подавав. Натомість позивачем було надано пояснення до акта перевірки, де вказано, що відсутність кодів УКТ ЗЕД у фіскальних чеках при продажі підакцизних товарів спричинена тим, що при програмуванні касового апарату були допущені помилки.

На підставі акта перевірки ГУ ДПС у Житомирській області винесено податкове повідомлення-рішення № від 14.12.21 про застосування штрафної санкції в розмірі 5100,00 грн за порушення п.11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» - порушено режим програмування реєстратора розрахункових операцій.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення протиправним, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

У ст. 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Пп. 19-1.1.16 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України визначено, що контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів.

За змістом приписів, що містяться у пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

У п. 61.1 ст. 61 ПК України зазначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Умови, порядок допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичних перевірок, строки проведення перевірок та оформлення їх результатів встановлені ст. 75, 80, 81 ПК України.

Так, згідно з пп. 75.1.3 п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Відповідно до приписів п. 80.1, п. 80.2 ст. 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції під розписку до початку проведення такої перевірки, та за наявності хоча б однієї з таких підстав: пп. 80.2.5 у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

З матеріалів справи встановлено, що перевірка була проведена на підставі наказу начальника ГУ ДПС у Житомирській області від 15.11.2021 №1616-п. Підставою перевірки в наказі вказано доповідну записку управління податкового аудиту від 10.11.2021 №4311/06-30-07-06.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає ЗУ "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Відповідно до ст. 1 вказаного Закону реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу.

Відповідно до п. 7 ст. 17 ЗУ "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості. Зазначене порушення встановлюється при проведенні фактичної перевірки суб`єкта господарювання.

Підставою для винесення оскаржуваного рішення стало встановлене за результатами фактичної перевірки порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», а саме не забезпечено при реалізації підакцизних товарів використання режиму програмування найменування товару.

Порушення полягає в тому, що 26.02.2021 о 14 годині 29 хвилин в кафетерії за адресою вул. Небесної Сотні, 103В смт Романів, Житомирської області було реалізовано вино Асканія 0,75 л по ціні 57,00 грн без зазначення у чеку коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Реквізити фіскального касового чека на товари (послуги) визначено п.2 розділу 2 Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України від 11.02.2016 за №220/28350 (далі - Положення №13).

Абзацом 8 п.2 розділу 3 Положення №13 визначено, що фіскальний касовий чек на товари (послуги) має містити, зокрема, код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством).

Слід зазначити, що відповідні зміни внесені до п.11 ст.3 Закону України від 06.07.1995 р. №265/95- ВР Законом України від 20.09.2019 №128-ІХ "Про внесення змін до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" та інших законів України щодо детінізації розрахунків у сфері торгівлі та послуг", який набирає чинності 01.08.2020.

Тобто у суб`єктів господарювання з 01.08.2020 виник обов`язок реалізовувати акцизні товари виключно з використанням режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД.

Водночас, п.7 ст.17 Закону №265 визначено, що у разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або програмних РРО без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості до суб`єктів господарювання, за рішенням контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Зі змісту акта фактичної перевірки від 23.11.2021 №11990/06/06/рро/ встановлено, що суб`єктом господарювання проводились розрахункові операції через реєстратор розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів.

На підтвердження вказаних обставин відповідачем до матеріалів справи надано скриншот фіскального чека за 26.02.2021.

Слід зауважити, що факт порушення норм чинного законодавства позивачем не заперечується.

Водночас в обґрунтування підстав скасування спірного податкового повідомлення-рішення позивач вказує на те, що штрафні санкції можуть бути застосовані лише за проведення декількох операцій. При цьому, реалізація має відбуватись не лише без зазначення підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, але й без зазначення ціни товару та його кількості.

Крім того, у поясненнях до акта перевірки від 23.11.2021 позивач зазначив, що відсутність кодів УКТ ЗЕД у фіскальних чеках при продажі підакцизних товарів спричинена тим, що при програмуванні касового апарату були допущені помилки.

Суд критично оцінює дане твердження, оскільки визначальним є те, що даним чеком підтверджено, що розрахункова операція через реєстратор розрахункових операцій відбулась з порушенням режиму програмування щодо підакцизного товару, що є підставою для притягнення суб`єкта господарювання до відповідальності, передбаченої п.7 ст.17 Закону № 265/95-ВР.

Суд зауважує, статтею 42 Господарського кодексу України визначено, що підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку.

Вказана норма спростовує надане позивачем обґрунтування, оскільки суб`єкт господарювання провадить свою діяльність виключно за наявності власної ініціативи та з урахуванням існуючих ризиків. Тому факт вчинення помилки при програмуванні РРО не може слугувати підставою для звільнення від відповідальності за порушення податкового законодавства.

Щодо необхідності встановлення факту множинності операцій при застосуванні фінансової санкції суд зазначає, що п. 109.1. ст. 109 Податкового Кодексу встановлено, що податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом. Тобто ПК

Платники податків, податкові агенти, а також інші суб`єкти у випадках, прямо передбачених Податковим Кодексом, несуть фінансову відповідальність за вчинення податкових правопорушень.

Проведення розрахункових операцій через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості не є триваючим порушенням і визнається як порушення, що має разовий характер, а наступне таке порушення буде вважатись повторним.

Враховуючи викладене, у разі виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання фактів порушень вимог щодо реалізації товарів (послуг) через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД до суб`єкта господарювання застосовується фінансова санкція, передбачена п.7 ст. 17 Закону № 265, у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, незалежно від кількості встановлених таких порушень.

З огляду на те, що факт порушення норм чинного законодавства сторонами не заперечується, а інших обставин на спростування виявленого порушення судом не встановлено, підстави для скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Житомирській області від № від 14.12.21 відсутні.

Таким чином, податковим органом правомірно застосовано до позивача штрафні санкції розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за актом перевірки за незабезпечення проведення розрахункових операцій через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), оскільки таке порушення підтверджується наявним у справі фіскальним чеком.

Частиною 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Оскільки позивачу у задоволенні позову відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 КАС України,

вирішив:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, Житомир, 10003. РНОКПП/) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева