Справа № 580/570/24
Суддя: Голяшкін Олег Володимирович
Дата ухвалення: 2024-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/570/24 Суддя (судді) першої інстанції: Анжеліка БАБИЧ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя - Голяшкін О.В.,

судді - Заїка М.М., Швед Е.Ю.,

при секретарі - Коренко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 року у справі №580/570/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

16.01.2024 ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області (далі - відповідач-1), Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - відповідач-2) про:

-визнання протиправним і скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця - позивачки, як начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, за 2023 рік;

-визнання протиправним і скасування наказу Т.в.о. голови відповідача 2 від 05.12.2023 №760-к "Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2023 році" в частині затвердження висновку щодо оцінювання службової діяльності позивачки, як начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, за 2023 рік;

-визнання протиправним і скасування наказу відповідача-2 від 21.12.2023 №809 про звільнення її з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області;

-поновлення її на посаді Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області;

-зобов`язання відповідача-2 здійснити розрахунок суми стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивачки;

-стягнення з відповідачів на її користь моральної шкоди у розмірі 100000грн (сто тисяч гривень).

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначала, що висновок щодо оцінювання результатів її службової діяльності є необґрунтованим, оскільки відповідач-2 застосував формальний підхід щодо наведення обґрунтування виставлених їй балів по кожному із п`яти завдань, обмежившись лише цитуванням критеріїв, визначених додатком 4 до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою КМУ від 23.08.2017 №640. Також безпідставно не враховані дні перебування її тимчасово непрацездатною, зміст та межі її функціональних повноважень. Як наслідок, спірними рішеннями завдано моральних страждань, оскільки позбавлена єдиного джерела доходу, має неповнолітню дитину, розлучена та не отримує коштів на аліменти.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовані: висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця - ОСОБА_1 , як начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, за 2023 рік; наказ т.в.о. голови Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 05.12.2023 №760-к "Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2023 році" в частині затвердження висновку щодо оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 , як начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, за 2023 рік; наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 21.12.2023 №809 про звільнення її з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області. Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області з 01.01.2024 та стягнуто з Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 01.01.2024 до 17.04.2024 у сумі 117818,22 грн. У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідач-2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин справи, невідповідності висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позову. В апеляційній скарзі скаржник зазначає про відповідність оскаржуваних наказів про затвердження висновку щодо результатів оцінювання позивача та про її звільнення норма законодавство. З посиланням на п.3.ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу» зазначає, що наявність негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності є безумовною підставою для припинення державної служби (звільнення) державного службовця. Вказує, що підстави для застосування балів оцінки позивача є конкретизованими і обґрунтованими. Зазначає про дискреційність повноважень керівника при визначенні та виставленні оцінки та балів, а також про погодження позивачем завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності.

У поданому відзиві на апеляційну скаргу позивач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а скаргу відповідача-2 без задоволення як безпідставну та необґрунтовану.

У судовому засіданні представник скаржника апеляційну скаргу підтримала за вказаними у ній доводами та обставинами. Представник відповідача-1 в судовому засіданні зазначила про фактичне виконання рішення суду першої інстанції. Позивач та її представник просять залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вбачається із матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 , наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №1130-к від 20.10.2016 року була призначена на посаду начальника Головного управління Держпродспоживслужби у Черкаській області.

Положеннями частин першої, другої статті 44 Закону України «Про державну службу» передбачено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар?єри.

17.01.2023 року т.в.о. Голови Держпродспоживслужби А. Лордкіпанідзе було визначено начальнику Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_1 завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2023 рік, зокрема щодо:

1) організації ефективності роботи Управління, яке містить 6 ключових показники результативності, ефективності та якості;

2) забезпечення контрольованої епізоотичної ситуації на території, на яку поширюється повноваження ГУ, а також виконання плану моніторингу території області у сферах карантину та захисту рослин, яке містить 3 ключових показники результативності, ефективності та якості;

3) здійснення на підставі аналізу ризиків превентивних заходів та своєчасне реагування на виникнення надзвичайних ситуацій (подій) у сфері громадського здоров?я, що становить загрозу санітарному та епідемічному благополуччю населення, яке містить 2 ключових показники результативності, ефективності та якості;

4) забезпечення реалізації державної політики у сфері/ державних регульованих цін;

5)своєчасне та якісне виконання завдань та доручень керівництва Держпродспоживслужби.

17.01.2023 року т.в.о. Голови Держпродспоживслужби А. Лордкіпанідзе, начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_1 та Головним спеціалістом відділу роботи з персоналом Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_2 було погоджено індивідуальну програму професійного розвитку державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» та «В» на 2023 рік начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_1 .

Відповідно до витягу з висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців територіальних органів Держпродспоживслужби, які займають посади державної служби категорії "Б" і "В" - начальників головних управлінь Держпродсподивслужби в областях, м. Києві та міжрегіональних управлінь Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на державному кордоні у 2023 році, визначення результатів виконання завдань яких проводиться у 2023 році щодо начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_1 за оцінкою «негативна», затверджено наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 05.12.2023 №760-к «Про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2023 році», зокрема щодо оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаним висновком, позивач звернулася зі скаргою на висновок щодо результатів оцінювання державного службовця.

У відповідь на подану скаргу, листом за підписом т.в.о. голови Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів С. Ткачуком було повідомлено, що за результатом оцінювання позивачці за виконання завдань 1 та 5 було поставлено бал 1.

Наказом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 21.12.2023 №809-к ОСОБА_1 звільнено з 29.12.2023 з начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області у зв?язку із отриманням нею негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Наказом Головного управління Держпродспрживслужби у Черкаській області від 27.12.2023 року №489-ОС у зв?язку зі звільненням 29 грудня 2023 року ОСОБА_1 з посади начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області згідно з наказом Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 21.12.2023 року було постановлено виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за 32 календарні дні невикористаної відпустки.

Вважаючи свої права порушеними, позивач звернулась з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам апелянта в апеляційні скарзі та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає таке.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статей 38, 43 Конституції України, громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, користуються рівним правом доступу до державної служби, до служби в органах місцевого самоврядування.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності.

При цьому, громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закону України "Про державну службу" №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Статтею 44 Закону №889-VIII визначено, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Державні службовці, які отримали відмінні оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, підлягають преміюванню відповідно до цього Закону.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року №640 затверджено Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - Порядок № 640), який визначає процедуру такого оцінювання. Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «А», «Б» і «В».

За змістом пунктів 2-4 цього Порядку №640, метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «А»; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Згідно п. 5 Порядку №640, Державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

Пунктами 36-39 Порядку №640 передбачено, що у разі виконання державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", обов`язків за іншою посадою державної служби (за наявності розпорядчого акта про покладення виконання обов`язків або за розподілом обов`язків) визначення результатів виконання завдань здійснюється з урахуванням положень пункту 8 цього Порядку керівником вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду. У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. Державний службовець заповнює зазначену форму у відповідній частині і передає її безпосередньому керівникові в електронній формі. У разі тимчасової відсутності державного службовця або ненадання ним зазначеної форми, заповненої у відповідній частині, такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі відповідно до абзацу першого пункту 9-1 цього Порядку (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період та визначаються потреби у професійному навчанні (крім випадку, коли державному службовцю виставлено негативну оцінку). Потреби у професійному навчанні визначаються у вигляді професійних компетентностей, які необхідно набути або вдосконалити державному службовцю.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 9 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування. Безпосередній керівник разом з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 5.

Безпосередній керівник забезпечує ознайомлення державного службовця з результатами виконання завдань.

Визначені потреби у професійному навчанні зазначаються державним службовцем в індивідуальній програмі, яка складається відповідно до пункту 12-1 цього Порядку за формою згідно з додатком 8.

Додатком 5 до Порядку №640 встановлено Критерії визначення балів, зокрема:

- «Не підлягає оцінюванню» - завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема через тимчасову непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень), простій, тимчасову відсутність державного службовця з інших причин;

- "0" - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- "1" - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- "2" - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- "3" - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- "4" - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів, процесів, процедур, заходів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми підвищення рівня професійної компетентності/індивідуальної програми професійного розвитку, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС);

Згідно пункту 41 Порядку №640, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 6 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Як вбачається з матеріалів справи, перед позивачкою були поставлені наступні завдання:

1) організація ефективної та безперебійної роботи відповідача-1 та підпорядкованих установ, що належать до його сфери управління (далі - завдання №1);

2) забезпечення контрольованої епізоотичної ситуації на території, на яку поширюється повноваження відповідача-1, а також виконання плану моніторингу території області у сферах карантину та захисту рослин (далі - завдання №2);

3) здійснення на підставі аналізу ризиків превентивних заходів та своєчасне реагування на виникнення надзвичайних ситуацій (подій) у сфері громадського здоров`я, що становлять загрозу санітарному та епідемічному благополуччю населення (далі - завдання №3);

4) забезпечення реалізації державної політики у сфері державних регульованих цін (далі - завдання №4);

5) своєчасне та якісне виконання завдань та доручень керівництва відповідача-2 (далі - завдання №5).

Також була затверджена індивідуальна програма професійного розвитку державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2023 рік.

В подальшому, позивачкою було підготовлено та представлено Звіт за 2023 рік про службову діяльність щодо виконання затверджених завдань і ключових показників на 2023 рік.

05.12.2023 відповідач-2 видав наказ №760-к про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців у 2023 році, підписаний Т.в.о. голови служби Сергієм ТКАЧУКОМ. Висновок з негативними результатами щодо позивачки затверджений пунктом 2 згідно з додатком №2 з переліком висновків інших державних службовців. Додатком 3 затверджені висновки її заступників з позитивними результатами.

Згідно з відомостями про обґрунтування негативної оцінки щодо позивачки : Завдання №1 виконано частково, результати оцінювання не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. Зокрема: План роботи виконаний менше як 80% запланованих завдань, а також не забезпечено функціонування укриття в приміщенні, яке відповідає встановленим законодавством вимогам, не завершено здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією державних установ ветеринарної медицини; Завдання №2 та №3 виконані своєчасно, результати яких повною мірою можна використати в роботі; Завдання №4 не підлягає оцінюванню; Завдання №5 виконано частково, зокрема, не виконано доручення керівництва від 25.01.2023 №01-16.1/5/5-2023 у частині реєстрації державного майна.

Водночас, апелянт зазначає, що безпосередній керівник конкретизував підстави для застосування того чи іншого балу та оцінки відповідно, навів смислові значення на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неналежне виконання, неповне виконання, в чому вони проявилися).

Також апелянт наголошує, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання в частині надання «оцінки» виставлених суб`єктом оцінювання балів, та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640 (висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 30.03.2021 у справі № 280/6429/19, від 30.11.2021 у справі № 260/1834/19).

Надаючи оцінку доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 26 січня 2023 року у справі №140/318/21 наголосив, що «…загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Отже, результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 повинні містити належні та достатні обґрунтування, які б дозволяли встановити дійсні підстави виставлення того чи іншого балу державному службовцю, а не формальне цитування критеріїв виставлення балів».

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20 листопада 2023 року у справі 2№ 640/31884/20.

Як вбачається з результатів оцінювання, виставляючи позивачу середній бал « 2», що є негативним висновком результатів оцінювання, в графі «Обґрунтування оцінки» було наведено наступне: «Завдання №1 виконано частково, результати оцінювання не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. Зокрема: План роботи виконаний менше як 80% запланованих завдань, а також не забезпечено функціонування укриття в приміщенні, яке відповідає встановленим законодавством вимогам, не завершено здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією державних установ ветеринарної медицини; Завдання №2 та №3 виконані своєчасно, результати яких повною мірою можна використати в роботі; Завдання №4 не підлягає оцінюванню; Завдання №5 виконано частково, зокрема, не виконано доручення керівництва від 25.01.2023 №01-16.1/5/5-2023 у частині реєстрації державного майна.

Оцінюючи результати оцінювання, колегія суддів приходить до висновку та погоджується з висновком суду першої інстанції, що у спірних правовідносинах відповідач-2 не аналізував ступінь участі заступників позивачки та її підлеглих у виконанні завдань на 2023 рік, що входили в межі організації нею роботи відповідача-1 щодо плану роботи, як керівника.

Встановлено, що оцінка роботи заступників позивачки позитивна, а позивачки - негативна, що як вірно встановив суд першої інстанції, не узгоджується з логікою управлінської діяльності в контексті субординаційних зв`язків посадових і службових осіб органу державної служби, що за умов позитивної оцінки роботи підлеглих позивачки, не виглядає справедливим та обґрунтованим.

Також встановлено відсутність конкретної інформації у підпунктах, яка би підтверджувала факт виконання визначених у Плані роботи завдань, випадки ненадання конкретизованої інформації та коментарів щодо виконання завдань, передбачених у Плані, на які посилається відповідач-2, мали бути усунені під час оціночної співбесіди, позаяк оцінці підлягав стан виконання завдань, а не вичерпність і точність викладу Звіту про виконану роботу.

Безпідставним є і покладання на позивачку відповідальності за невнесення пропозицій щодо зміни завдань і ключового показника результативності, ефективності та якості, оскільки це повноваження її роботодавця.

Зазначена відповідачем-2 невідповідність очікуваному результату не пояснена суду та не доведена будь-яким доказом.

Щодо відомостей про організацію роботи укриття під час оголошення повітряної тривоги було спростовано копією наказу відповідача-1.

Оцінювання вказаних завдань без пояснення відповідачем-2 конкретних фактів і обставин роботи позивачки свідчить про необ`єктивність проведеної ним оцінки її роботи, у тому числі оцінювання в 1 бал, та за умов недослідженого ним повного обсягу саме конкретних завдань - про безпідставність посилань, що відсоток виконання завдань не більше 70% від запланованих на звітний період.

Єдиним конкретним фактом відповідач-2 вказав те, що ключовий показник Завдання №5 доручення керівництва відповідача-2 від 25.01.2023 №01-16.1/5/5-2023 виконано частково - у частині реєстрації державного майна виконано 32%. При цьому, не деталізовано повного переліку об`єктів, що підлягали реєстрації саме протягом 2023 року, та які саме у 2023 року не зареєстровані. Завдання позивачки на цей рік також не мали такого виключного переліку.

Як свідчать відомості реєстру речових прав на нерухоме майно, частина об`єктів реєструвалася як до 2023 року, так і протягом цього часу. При цьому відповідач-2 не досліджував причин, з яких не завершена відповідна реєстрація, та ступінь вини у цьому позивачки. За умов, що державна реєстрація об`єктів нерухомого майна не належить згідно з законом до владних повноважень відповідачів та посадових обов`язків позивачки, як керівника відповідача-1, та не встановлення якості роботи ліквідаційних комісій підлеглих йому установ, оцінювання її в найнижчий бал такого завдання не є об`єктивним.

Проаналізувавши наведене обгрунтування негативних оцінок, виставлених за виконання позивачкою завдань, колегія суддів дійшла висновку, що такі носять загальний характер.

Відповідачем-2 не вказано по яким критеріям проводилась оцінка виконання кожного завдання. З яких кількісних і якісних, відсоткових, чи інших показників виходив суб`єкт оцінювання при визначенні оцінки позивачки.

У встановлених позивачці завданнях немає обов`язкової складової такого завдання у вигляді показників результативності, ефективності та якості, за якими можливо оцінити ступінь виконання встановленого завдання.

Також відповідач-2 в ході розгляду цієї справи не надав суду жодних достовірних та належних документів, які б підтверджували існування підстав і мотивів для виставлення позивачці негативної оцінки за виконання завдань (зокрема, документів, в яких зафіксовані факти порушення позивачкою на займаній посаді виконавської дисципліни, притягнення позивачки до відповідальності за невиконання/неналежне виконання службових обов`язків, завдань і функцій, застосування до позивачки заходів дисциплінарного впливу, пониження/припинення здійснення стимулюючих виплат - премій, надбавок).

Крім того, при виставленні позивачці негативної оцінки, відповідачем-2 не було враховано, що у 2023 році позивачка підвищувала свій професійний рівень, за які переведені кредити ЄКТС.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що висновок про результати оцінювання службової діяльності ОСОБА_1 затверджений в умовах формального підходу, без будь-якого обґрунтування виставлених балів, а відтак, оцінювання позивачки проведено з порушенням встановленого порядку та без урахування норм чинного законодавства.

При цьому, як наголосив Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 07 серпня 2023 року у справі №540/3929/20, допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку, який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

У Рішенні №3-р(І)/2019 від 05.06.2019 Конституційним Судом України надано тлумачення принципу правової визначеності, підкресливши, що: юридична визначеність дає можливість учасникам суспільних відносин завбачати наслідки своїх дій і бути впевненими у своїх легітимних очікуваннях (legitimate expectations), зокрема у тому, що набуте ними на підставі чинного законодавства право буде реалізоване; юридичною визначеністю обумовлюється втілення легітимних очікувань, тобто досягнення бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни юридичного регулювання у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими.

Також, Європейським судом з прав людини неодноразово зазначалося, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (рішення від 11.11.1996 у справі «Кантоні проти Франції», заява №17862/91, § 31-32; від 11.04.2013 у справі «Вєренцов проти України», заява № 20372/11, § 65). Судові рішення повинні бути розумно передбачуваними (рішення від 22.11.1995 у справі «S. W. проти Сполученого Королівства», заява № 20166/92, § 36).

Щодо доводів відповідача-2, що повноваження суб`єкта оцінювання при визначенні результатів службової діяльності державного службовця є дискреційними, слід зазначити наступне.

Верховний Суд неодноразово, зокрема у постановах від 17 листопада 2021 року у справі №320/425/21 та від 14 липня 2022 року у справі №440/99/21, висловлював позицію щодо дискреційності меж суб`єкта оцінювання, яка полягає у тому, що суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку №640.

Тобто, суд не може на власний розсуд визначати бали, які мав отримати державний службовець за виконання того чи іншого завдання, а також наводити власне обґрунтування виставленим балам.

У той же час, адміністративний суд у відповідності до приписів частини другої статті 2 КАС України повинен перевірити та надати юридичну оцінку відповідності проведеної процедури оцінювання та результатів оцінювання з критеріями оцінювання.

Аналогічний правовий підхід наведений у постанові Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі №280/6429/19.

Таким чином, не заперечуючи наявність у суб`єкта оцінювання дискреційних повноважень щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, колегія суддів уважає, що така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.

Враховуючи вищезазначене, посилання відповідача в рамках розгляду даної справи на дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання є необгрунтованими, оскільки, суд не втручається у повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів, а надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку №640.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів вважає, що висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, як начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області, за 2023 рік є протиправним в частині оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 , що є підставою для його скасування.

Оскільки, наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів від 21.12.2023 №809-к «Про звільнення ОСОБА_1 » прийнятий у зв`язку з отриманням позивачкою негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, такий наказ також, є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно ч. 1 ст. 235 КЗпП України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Зазначена норма права вказує на те, що суд, встановивши факт звільнення без законної на те підстави, зобов`язаний поновити працівника на раніше займаній посаді.

Відповідно до ст. 240-1 КЗпП України, у разі, коли працівника звільнено без законної підстави або з порушенням встановленого порядку, але поновлення його на попередній роботі неможливе внаслідок ліквідації підприємства, установи, організації, орган, який розглядає трудовий спір, зобов`язує ліквідаційну комісію або власника (орган, уповноважений управляти майном ліквідованого підприємства, установи, організації, а у відповідних випадках - правонаступника), виплатити працівникові заробітну плату за весь час вимушеного прогулу. Одночасно орган, який розглядає трудовий спір, визнає працівника таким, якого було звільнено за пунктом 1 статті 40 цього Кодексу. На такого працівника поширюються пільги і компенсації, передбачені статтею 493 цього Кодексу для вивільнюваних працівників, а його зайнятість забезпечується відповідно до Закону України «Про зайнятість населення».

Кодекс законів про працю України не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в ч. 1 ст. 235 та у ст. 240-1 КЗпП України. Відтак, суд установивши, що звільнення відбулося із порушенням установленого законом порядку, зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що ОСОБА_1 слід поновити на посаді з якої її було звільнено, а саме, на посаді начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області.

Щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, слід зазначити наступне.

Пунктом 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 (далі - Порядок №100) передбачено, що середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Відповідно до пункту 4 порядку №100, якщо розрахунок середньої заробітної плати обчислюється виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, то її нарахування здійснюється шляхом множення посадового окладу чи мінімальної заробітної плати на кількість місяців розрахункового періоду.

За приписами пункту 8 Порядку №100, нарахування виплат, що обчислюються з середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.

Оскільки останнім відпрацьованим місяцем позивачки є грудень 2023 року, для обчислення середнього заробітку за вимушений прогул підлягають її доходи за 2 попередні відпрацьовані місяці - жовтень та листопад 2023 року.

Таким чином, розмір середньоденної зарплати позивачки складає - 1510,49 грн. Отже, сума коштів за вимушений прогул, що підлягає присудженню на користь позивачки, становить: 78х1510,49 грн. = 117 818,22 грн.

Оскільки роботодавцем позивачки є відповідач-1, саме з нього підлягають стягненню кошти за вимушений прогул, як вірно зазначив суд першої інстанції.

Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зважаючи, що рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди не оскаржується, відтак апеляційному перегляду в цій частині не підлягає.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову частково, з чим погоджується колегія суддів.

Доводи апеляційної скарги висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до частини 3 статті 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись статтями 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 17.04.2024 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329, 331 КАС України.

Головуючий суддя О.В. Голяшкін

Судді М.М. Заїка

Е.Ю. Швед