Справа № 260/4127/24
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2024 рокум. Ужгород№ 260/4127/24

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 , якою просить:

1) визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не врахування «індексації грошового забезпечення» та додаткової винагороди передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2022 року №168 при обрахунку ОСОБА_1 : «грошової допомоги на оздоровлення» за 2022, 2023 рік; грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки; одноразової грошової допомоги при звільненні;

2) зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснити перерахунок та доплату ОСОБА_1 : «грошової допомоги на оздоровлення» за 2022, 2023 рік; грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки; одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням «індексації грошового забезпечення» та додаткової винагороди передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2022 року №168.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Згідно частини 1 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 статті 122 КАС України встановлено, що звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно з частиною 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суддя зазначає, що предмет спору у зазначеній справі належать до категорії справ щодо проходження публічної служби й безпосередньо стосується порушення майнових прав особи, яке пов`язане зі звільненням з публічної служби.

Частина 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) (в редакції до 19.07.2022) передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Однак, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 року №2352-IX, внесені зміни до статті 233 КЗпП України та викладено її в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 року №2352-IX набрав чинності з 19.07.2022 року.

При цьому, абзац 2 статті 233 КЗпП України стосується виплати всіх сум, що належать працівникові у разі його звільнення, а частина 1 цієї ж статті передбачає загальний строк звернення до суду у трудових спорах.

Отже, до 19 липня 2022 року КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після цієї дати строк звернення до суду з трудовим спором, у тому числі про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Аналогічний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі № 460/17052/21, від 06 квітня 2023 року у справі № 260/3564/22, від 25 квітня 2023 року у справі № 380/15245/22.

Як вбачається з позовних вимог позивачем заявлено вимоги про здійснення перерахунку та виплати ОСОБА_1 : «грошової допомоги на оздоровлення» за 2022, 2023 рік; грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки; одноразової грошової допомоги при звільненні з урахуванням «індексації грошового забезпечення» та додаткової винагороди передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2022 року №168.

Отже спірних правовідносини пов`язані із проходженням позивачем публічної служби і стосується не нарахування та невиплати йому грошового забезпечення в належному розмірі, тому застосуванню підлягає спеціальний строк звернення до суду, встановлений частиною 1 статті 233 КЗпП України у редакції Закону №2352-IX.

Згідно з долученої до позовної заяви копії наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 10.06.2023 №152 встановлено, що позивача виключено із списків особового складу військової частини НОМЕР_1 та знято з усіх видів забезпечення з 13 червня 2023 року. Тобто перебіг строку звернення до суду розпочався з 14 червня 2023 р. та сплинув 14 вересня 2023 р.

Натомість, позовна заява подана до суду 24 червня 2024 р., тобто після спливу законодавчо встановленого тримісячного строку звернення до суду.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак, позивач не подав такої заяви про поновлення строку звернення до суду.

Згідно з частинами першою та другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відтак, суддя вважає за необхідне повідомити позивача про необхідність подати до суду обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення з цим позовом та надати документальні докази поважності причин його пропуску.

При цьому суддя зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 120, 122, 123, 169, 170 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про стягнення заробітної плати - залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Луцович