Справа № 360/447/24
Суддя: Духневич О.С.
Дата ухвалення: 2024-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття провадження у справі

04 липня 2024 року Справа №360/447/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Духневич О.С., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 (адреса місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Луганського окружного адміністративного суду (юридична адреса: 93400, Луганська обл., місто Сєвєродонецьк, проспект Космонавтів, буд. 18; фактичне місцезнаходження: 49089, м. Дніпро, вул. Будівельників, 28, а/с 4585, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державної судової адміністрації України (адреса: 01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, ) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

01 травня 2024 року через систему "Електронний суд" до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ в.о. керівника апарату Луганського окружного адміністративного суду від 19.01.2024 № 1/А-ос в частині, що стосується ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача здійснити з 01.01.2024 перерахунок та виплату ОСОБА_1 надбавки за вислугу років в порядку ч.1 ст. 52 ЗУ «Про державну службу» на рівні 3 відсотків посадового окладу державного службовця за кожний календарний рік стажу державної служби, але не більше 50 відсотків посадового окладу, з урахуванням виплачених сум.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 06.05.2024 адміністративну справу № 360/447/24 передано Першому апеляційному адміністративному суду для вирішення питання щодо визначення підсудності суду, який повинен розглянути дану справу.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2024 визначено підсудність справи № 360/447/24 за Донецьким окружним адміністративним судом та передано адміністративну справу № 360/447/24 на розгляд до Донецького окружного адміністративного суду.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2024, зазначена вище справа була розподілена та передана судді Духневичу О.С.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21.06.2024 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 10-ти денний строк з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви у спосіб подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску, разом із доказами в їх обґрунтування.

02.07.2024 на адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування заяви про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що про порушене право дізналася з дати отримання заробітної плати за січень, а саме 30.01.2024, тому і тримісячний строк відраховувала із цієї дати до 30.04.2024.

Розглядаючи вказану заяву, суд виходить із наступних мотивів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За загальним правилом для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, перебіг строку для звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Щодо відліку строку звернення із адміністративним позовом, суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко розмежувати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись".

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

Приписами ч. 3 та 5 ст. 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Разом з цим, правовідносини щодо строків звернення до суду за вирішенням трудових спорів регулюються ще й положеннями статті 233 КЗпП України.

Вирішуючи питання про те, якою нормою закону слід керуватися при розгляді цієї справи, Верховний Суд у постанові від 03.08.2023 у справі № 280/6779/22 зазначив, що зважаючи на гарантування конституційного права на своєчасне одержання винагороди за працю та рівність усіх працівників у цьому праві положення статті 233 КЗпП України у частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини першу і другу статті 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті".

Тобто, з 19.07.2022 року відсутня законодавча норма щодо звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати без обмеження будь-яким строком, відтак застосуванню підлягає тримісячний строк.

Відповідно до матеріалів справи, позивач звернулася з позовними вимогами щодо визнання протиправним та скасування наказу в.о. керівника апарату Луганського окружного адміністративного суду від 19.01.2024 № 1/А-ос в частині, що стосується ОСОБА_1 , яким встановлено надбавки за стаж державної служби у 2024 році.

Отже тримісячний строк звернення до суду розпочався з 19.01.2024 року та сплинув 19.04.2024 року.

Позивач зазначила, що про порушене право дізналася з дати отримання заробітної плати за січень, а саме 30.01.2024, тому і тримісячний строк відраховувала із цієї дати до 30.04.2024.

При встановленні дати, з якої слід обчислювати тримісячний строк звернення до суду, суд виходить з того, що спірні відносини щодо оплати праці пов`язані з прийняттям наказу від 19.01.2024 № 1/А-ос, але фактично права позивача порушено при реалізації цього наказу, тобто при нарахуванні та виплаті заробітної плати.

Статтею 30 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 № 108/95-ВР визначено, що при кожній виплаті заробітної плати роботодавець повинен повідомити працівника про такі дані, що належать до періоду, за який провадиться оплата праці: а) загальна сума заробітної плати з розшифровкою за видами виплат; б) розміри і підстави відрахувань із заробітної плати; в) сума заробітної плати, що належить до виплати.

Отже, при отриманні заробітної плати за січень 2024 року позивач вважається таким, що повідомлений про нараховані та виплачені суми, а тримісячний строк слід обчислювати з 01 лютого 2024 року.

До суду ОСОБА_1 звернулася 01.05.2024, тому враховуючи вищевказані обставини, доходжу висновку про поважність причин пропуску строку звернення до суду, а тому наявні підстави для задоволення заяви про поновлення строку звернення до суду з цим позовом.

З урахуванням заяви про усунення недоліків позовної заяви, позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України та підсудна Донецькому окружному адміністративному суду.

Враховуючи викладене, доходжу висновку про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

За змістом норм ч. ч. 1, 2 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Також нормами ч. ч. 2 і 3 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Дослідивши наявні матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд вважає, що подана до суду позивачем позовна заява підлягає до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно ч. 2 ст. 257 КАС України.

Підстав для її повернення або відмови у відкритті провадження у справі не має.

Керуючись ст. 121, 122, 171, 257, 260, 262 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ

Заяву ОСОБА_1 про визнання причин пропуску строку для звернення до суду поважними та поновлення пропущеного строку - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовною заявою.

Прийняти до свого провадження позовну заяву ОСОБА_1 до Луганського окружного адміністративного суду, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державної судової адміністрації України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії та відкрити провадження в адміністративній справі.

Розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею О.С. Духневичем.

Роз`яснити відповідачу його право на подання відзиву на позовну заяву та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву позивачу, протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов.

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив. Повідомити сторін, що відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення та пояснення повинні відповідати вимогам частин другої-четвертої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Встановити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача 10-денний строк з дня отримання копії позовної заяви та відзиву для подання письмових пояснень в порядку ст. 162 КАС України.

Інформацію щодо адміністративної справи учасники даної справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dn.court.gov.ua/sud0570).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Духневич