Справа № 160/10188/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 червня 2024 року Справа №160/10188/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Врона О.В., розглянувши клопотання позивача про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду і перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення (форми Ф) № 1093-13 від 10.10.2016 р., щодо суми нарахованого податкового зобов`язання з транспортного податку за 2016 рік у розмірі 25 000,00 грн., сформоване Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі №160/10188/24. Призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Відповідачем до відзиву на позовну заяву подано клопотання про залишення позову без розгляду.

Клопотанням обґрунтоване посилання на пропуск звернення позивача з позовом, зважаючи на те, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення відповідно до норм ст. 42 ПК України вважається належним чином врученим позивачу 02.12.2016, в той час як позивач в порушення ч. 2 ст. 122 КАС України звернувся до суду у квітні 2024.

У відповіді на відзив позивач звернулася з клопотанням визнати поважними причини пропущення процесуального строку на подання адміністративного позову та поновити пропущений процесуальний строк для звернення до суду.

Позивач зазначає, що не отримувала оскаржуваного податкового повідомлення-рішення (форми Ф) № 1093-13 від 10.10.2016 і не знала про його існування.

За поясненнями позивача 22.03.2021 Запорізьким окружним адміністративним судом розглянуто справу №280/5429/20 за позовом Головного управління ДПС у Запорізькій області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу і 30.05.2022 Запорізьким окружним адміністративним судом розглянуто справу №280/955/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити певні дії, де досліджувалися факти надсилання їй податковим органом у 2018 та у 2019 році податкових повідомлень-рішень щодо транспортного податку відносно одного і того ж об`єкту оподаткування .

29.07.2021 позивач звернулася до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області із заявою зробити перерахунок транспортного податку за 2016-2017 роки, скасувати податкові повідомлення-рішення за 2016-2017 рр. та зняти обтяження №17122655. Позивач звертає увагу на те, що з тексту заяви вбачається, що їй не відомі номери та кількість податкових повідомлень-рішень.

10.10.2023 позивач повторно звернулася до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з аналогічною заявою. Відповідь від 01.11.2023 була отримана позивачем 29.12.2023, у зв`язку з чим саме з цієї дати, на переконання ОСОБА_1 , слід відліковувати строк позовної давності.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Під час вивчення матеріалів справи судом встановлено, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

За приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 102 КАС України пропущений з поважних причин процесуальний строк, встановлений законом, може бути поновлений, а процесуальний строк, встановлений судом продовжений судом за заявою учасника справи.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальні строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Як зазначає сама позивач 29.07.2021 вона зверталась до податкового органу із заявою, в якій окрім іншого просила скасувати податкові повідомлення-рішення за 2016-2017. Тобто, про порушення своїх прав позивач дізналася ще у 2021 році

Додатково суд звертає увагу і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям:

- це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлювали або ускладнювали можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди, які перешкоджали зверненню до суду;

- це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Позивач, не отримавши відповіді на своє звернення 29.07.2021 (зареєстроване ГУ ДПС у Дніпропетровській області 30.07.2021), звернулась повторно до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області лише 10.10.2023. В клопотанні про поновлення строку позивач не вказує, які об`єктивно непереборні обставини заважали їй з серпня 2021 по 09.10.2023 звернутися до податкового органу з питання щодо отримання відповіді на свою заяву, не надає доказів в підтвердження неможливості звернення у вказаний період.

Верховний Суд у постанові від 15 березня 2023 року у справі № 640/5765/22 вказав, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Суд зазначає, що реалізація права позивача на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача. Позивач, не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізувати своє право на звернення до суду в межах строків такого звернення, адже нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 жовтня 2023 року справа № 990/139/23.

Виходячи з наведеного, суд визнає вказані позивачем у клопотанні обставини неповажними.

Частиною 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, зазначені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст.161 КАС України, а тому згідно ст.171 КАС України позивачу необхідно надати строк для усунення недоліків протягом п`яти днів, з моменту отримання копії ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.160, 161,169, 171, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У клопотанні ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду з позовною заявою у справі №160/10188/24 - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Усунути недоліки, встановлені в ухвалі суду шляхом подання:

- нової обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску, з врахуванням висновків суду в цій ухвалі.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 7 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Врона