Справа № 320/4074/19
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року справа №320/4074/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

30.07.2019 Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - відповідач), в якому просить суд (з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 19.12.2019):

застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт складських приміщень №1 та №2 до існуючої нежитлової будівлі літерою «А» фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання повністю зупинити проведення будівельно-монтажних робіт вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 13.05.2019 № 498.

В якості підстави позову зазначено про необхідність попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

За результатом автоматизованого розподілу 30.07.2019 справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Харченко С.В.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.08.2019 (суддя Харченко С.В.) відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Рішенням Вищої ради правосуддя №411/0/15-24 від 13 лютого 2024 ОСОБА_2 було звільнено з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.

У зв`язку зі звільненням судді Київського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №320/4074/19 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.04.2024 р. (суддя Парненко В.С.) адміністративну справу №320/4074/19 прийнято до провадження, ухвалено здійснювати розгляд справи спочатку за правилами спрощеного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

В матеріалах справи наявний поданий 12.11.2019 відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечує проти вимог позову у зв`язку із наступним. Відповідно до декларації про початок виконання будівельних робіт №КС 35 від 20.09.2013 року відповідач проводить будівництво складських приміщень до існуючих не житлових будівель по АДРЕСА_1 . Всі зауваження які лягли в основу акту №498 від 13.05.2019 року стосуються недобудованих складських приміщень №1 та №2, які прилягають до існуючої нежитлової будівлі літерою „А", які перебувають в процесі будівництва та не введені в експлуатацію, право власності на них не оформлено, а відтак не використовуються відповідачем за призначенням для складування готової продукції та матеріалів. Будівельні роботи на вищевказаних складських приміщення перебувають в одному на етапі фундаменту, на другому на етапі штукатурних робіт в якому відсутні двері. На думку відповідача, позовні вимоги не можуть бути задоволені, оскільки для усунення певних недоліків, що були зафіксовані в акті перевірки №498 від 13.05.2019 року на будівництві складських приміщень №1 та №2, які прилягають до існуючої нежитлової будівлі літерою „А" потрібно проведення відповідних будівельно-монтажних робіт з виконання робіт по закінченню будівництва в процесі якого будуть усуненні виявлених позивачем недоліки. Також відповідач зазначає, що позивач звернувся до суду з позовними вимогами застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт складських приміщень №1 та №2 до існуючої нежитлової будівлі літерою «А» фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (код за ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов?язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об?єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 13.05.2019 року №498. На думку відповідача, позовні вимоги є некоректними, оскільки позивачем не надано ідентифікуючих ознак „вказаного об?єкту" навіть якщо це складські приміщення №1 та №2. Відтак задовольнивши позовні вимоги суд може зупинити всю роботу об?єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , що недопустимо, оскільки недоліки зазначені в акті №498 від 13.05.2019 року стосуються лише складських приміщень №1 та №2.

Відповідно до ч.1 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За змістом приписів п.8 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності, зокрема, є типові справи.

Частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного України встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч.5 ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Зважаючи на наведене та відповідно до вимог ст. ст. 257, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Згідно з ч. 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст.ст. 47, 64, 65, 66, 67 Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби України з надзвичайних ситуацій на 2019 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 30.11.2018 №692 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю)» та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 16.04.2019 №417, було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , про що зазначається в рапорті т.в.о. начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 від 27.05.2019.

27.04.2019 повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 10.04.2019 №66/1/5479 було надіслано відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

19.04.2019 було видане посвідчення №4671 на проведення планової перевірки щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , інспектором групи запобігання НС 1-ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області лейтенантом служби цивільного захисту Ніколенко Людмилою Вікторівною, яке було вручене особисто під підпис ОСОБА_1 13.05.2019.

13.05.2019 за результатами планової перевірки був складений акт №498 щодо додержання суб?єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки та було виявлено 18 порушень, які добровільно відповідачем не усунуті, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог з урахуванням дії норми закону у часі, суд виходить з наступного.

Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов?язки та відповідальність суб?єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відносини, пов?язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагування на них, функціонування єдиної державної системи цивільного захисту, а, також повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов?язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності врегульовуються Кодексом цивільного захисту України, відповідно до Прикінцевих та перехідних положень якого останній набирає чинності з дня наступного за днем його опублікування та вводиться в дію з 01 липня 2014 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці крим, відповідно до Положення про ДСНС, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року Nє 1052, основними завданнями ДСНС України є: 1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; 2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; 3) внесення на розгляд Міністра внутрішніх справ пропозицій щодо забезпечення формування державної політики у зазначених сферах; 4) реалізація в межах повноважень, передбачених законом, державної політики у сфері волонтерської діяльності. областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок до закону.

Головне управління ДСНС України у Київській області (далі - Головне управління) у відповідності до Кодексу цивільного захисту України та Положення про Головне управління ДСНС України у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (у редакції наказу ДОНС 12.11.2018 №661) здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно - рятувальних служб.

Згідно Акту №498 від 13.05.2019 під час перевірки виявлені наступні порушення:

1. пункт 1.21 глава 1 розділ IV ППБУ A.01.001-2014. Не виконано захист будівель будівництва складських приміщень від прямих попадань блискавки i вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко-захисту будівель і споруд» із складанням відповідних документів.

Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

2. п.2.5 глава 2 розділ IІІ ППБУ A.01.001-2014. Не виконано вогнезахисне обробляння дерев`яних конструкцій крівель будівництва складських приміщень зі складанням відповідних актів ліцензованою підрядною організацією чи ліцензованим суб?єктом господарської діяльності з забезпеченням І групи вогнезахисної ефективності.

Відсутність вогнезахисного обробляння призводить до зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції. Вогнезахисне обробляння дерев`яних таметалевих конструкцій дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організації гасіння пожежі.

3. п.2.1 глава 2 розділ V ППБУ A.01.001-2014. Не забезпечено будівництво складських приміщень запасом води для зовнішнього пожежогасіння.

Дане порушення призводить до невчасного гасіння та перешкоджання в гасінні пожежі. При відсутності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані i могли використовуватися за призначенням.

4. п.3.11 глава 3 розділ V ППБУ A.01.001-2014. Пожежний щит не укомплектований згідно норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2х2 м. - 1 шт., багор або лом та гак 2 шт., лопати 2 шт., сокири - 2 шт.

Виконання цього пункту надає можливість вчасно локалізувати ліквідувати пожежу до прибуття пожежно- рятувальних підрозділів власними силами. Однією із потрібних умов для цього є наявність межах швидкої досяжності пожежного інвентарю. Доцільно зберігати вci інструменти для гасіння пожежі в одному місці, щоб забезпечити до них швидкий доступ. Для цих цілей служить пожежний щит - невід?ємний елемент системи пожежної безпеки, що забезпечує зберігання інвентарю, необхідного для здійснення робіт з пожежогасіння в максимально доступному і зручному місці.

5. п.22 розділ ІІ ППБУ A.01.001-2014. У місці прилягання однієї частини будинку до іншої під кутом менше 180° необхідно, щоб ділянки зовнішніх стін, що прилягають до протипожежної стіни (перегородки) на відстані не менше ніж 4 м, були протипожежними з класом вогнестійкості не менше ніж клас вогнестійкості цієї протипожежної стіни.

Зниження рівня пожежної безпеки об?єкту сприяє швидкому розповсюдженню вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей.

6. п.2.3 глава 2 розділ ІІІ ППБУ A.01.001-2014. Не забезпечено заповнення прорізу у протипожежній перешкоді протипожежними дверима у приміщенні, що відділяє виробничий цех від будівництва складських приміщень.

Відсутність протипожежних дверей (люку) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей.

7. п.4 розділ IІ ППБУ A.01.001-2014. Для складських приміщень не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки.

Відсутність інструкцій з питань пожежної безпеки може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе призвести надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей).

8. п. 1.16 глава 1 розділ IV ППБУ A.01.001-2014. Електрощитки та групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальним написом i вказаним зазначенням номінального струму апарату хахисту.

Відсутність схеми в електрощитках у разі потреби не забезпечує своєчасне відключення електромереж для попередження замкнення мережі, у разі чого може виникнути загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння.

9. п.1.6, глава 1, розділ IV ППБУ A.01.001-2014. З?єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Здійснення з?єднання, відгалуження, окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

10. п. 15 розділ ІІ ППБУ A.01.001-2014. На об`єкті не заведено журнал реєстрації інструктажів з питань пожежної та техногенної безпеки.

Не проведення інструктажів з питань пожежної безпеки може призвести до паніки та невірним діям при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

11. п.3.10 глава 3 розділ V ППБУ A.01.001-2014. Наявні засоби первинного пожежогасіння (вогнегасники) не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 метра від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника (будівля об?єкту).

Неправильне розташування первинних засобів пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

12. п.3.17, 3.19, 3.20, глава 3 розділ V ППБУ A.01.001-2014. Наявні засоби первинного пожежогасіння (вогнегасники) не пройшли технічне обслуговування.

Несправність первинних засобів пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

13. п.1.8 глава 1 розділ IV ППБУ A.01.001-2014. Допускається експлуатація тимчасових електромереж.

Експлуатація тимчасових електромереж не за регламентом може призвести аварійних режимів роботи даних приладів, що в свою чергу може спровокувати виникнення пожежі.

14. п.8 розділ ІІ ППБУ A.01.001-2014. Приміщення об?єкту не забезпечені знаками безпеки, кількість, місце встановлення яких повинно відповідати вимогам ДСТУ ISO 6309:2007 та ГОСТ 12.4.026-76.

Відсутність знаків безпеки, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та часу збільшення евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

15. п.16 розділ ІІ ППБУ A.01.001-2014. Посадові працівники та працівники об?єкту не пройшли навчання на перевірку знань з питань пожежної безпеки.

Відсутність навчання з питань пожежної безпеки може призвести до невірних дій персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє її розвитку, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

16. ст. 40 Кодексу цивільного захисту України. Відповідальна особа з питань цивільного захисту не пройшла навчання на курсах цивільного захисту.

Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе може призвести до невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

17. п.3 ст. 20 Кодексу цивільного захисту України. Не розміщено інформацію про заходи безпеки тa відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії.

Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки може призвести до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

18. п.11 ст.20 Кодексу цивільного захисту України. Не проведено тренувань і навчань з питань цивільного захисту.

Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об?єкту. Відсутність певного розуміння дій та навичок, котрі повинен виконувати кожен працівник при виникненні надзвичайної ситуацій призводить до паніки й унеможливлює евакуацію з приміщень об?єкту. Результатом чого є загибель й травмування людей.

Станом на час розгляду справи по суті, доказів усунення виявлених порушень до суду не надані.

Щодо твердження відповідача про неможливість усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки зазначених в акті від 13.05.2019 №498 через те, що об?єкт перебуває на етапі будівництва та не введений в експлуатацію, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 1, 2 розділу І «Загальні положення» Правил пожежної безпеки в Україні, які затвердженні наказом МВС 30.12.2014 №1417, ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Ці Правила є обов?язковими для виконання суб?єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до п. 1.1, 1.5 розділу 1 «Сфера застосування» ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд». Вимоги цього стандарту розповсюджуються на проектування, будівництво, реконструкцію і експлуатацію блискавкозахисту всіх видів будівель, споруд і промислових комунікацій незалежно від відомчої належності та форми власності. Тип і розміщення пристроїв блискавкозахисту приймаються на стадії проектування нового об?єкта, щоб мати нагоду максимально використовувати провідні елементи останнього.

Відповідно до п. 1.2, 1.3 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об?єктів будівництва» - ці норми застосовуються під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації. Цими Нормами встановлюються основні вимоги щодо забезпечення пожежної безпеки будинків.

Отже зазначені норми, порушення яких встановлені під час перевірки, поширюються на будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та інше.

Щодо права позивача на звернення до суду з даним позовом суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 35 п. 4 Положення про Головне управління ДСНС України у Київській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 (в редакції наказу ДСНС №661 від 12.11.2018) Головне управління складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров?ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об?єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об?єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб?єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб?єктів господарювання.

Перелічені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в Акті перевірки від 13.05.2019 №498 створюють реальну загрозу життю і здоров?ю людей, які працюють, перебувають на об?єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров?я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Суд зауважує, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров?ю людей, є достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень.

Наведене узгоджується з позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 26 червня 2018 року по справі №823/589/16.

Суд зазначає, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 по справі №810/2400/18.

Таким чином, оскільки матеріли справи не містять висновку позивача щодо усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень, а доводи відповідача про неможливість застосування до нього заходів реагування не знайшли свого правового підтвердження, суд дійшов висновку про обґрунтованість вимог позову.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не спростовують.

У відповідності до положень ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування, задовольнити;

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення проведення будівельно-монтажних робіт складських приміщень №1 та №2 до існуючої нежитлової будівлі літерою «А» фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання повністю зупинити проведення будівельно-монтажних робіт вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 13.05.2019 № 498.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.