Справа № 120/8304/24
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Вінниця

01 липня 2024 р. Справа № 120/8304/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гофрокомбінат "Торгтехніка" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Гофрокомбінат "Торгтехніка" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами вважаю, що вона підлягає поверненню позивачу з наступних підстав.

Згідно частин першої та другої статті 160 КАС України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною першою статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Водночас, юридична особа, незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника (ч. 3 ст. 55 КАС України).

При цьому, згідно із частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини восьмої статті 59 КАС України встановлено, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Отже, сторона у справі має право на звернення до суду через представника лише на підставі документа, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.

Так, як видно із позовної заяви вона підписана директором ОСОБА_1 .

На підтвердження повноважень директора, до суду не надано жодного документу., зокрема, але не виключно наказу про призначення.

Також в матеріалах позову відсутні докази про те, що особа, яка підписала позовну заяву, діє в порядку самопредставництва згідно статті 55 КАС України (зокрема витяг з ЄДР).

Пр цьому вказую, що право директора юридичної особи брати участь у справі, в тому числі підписання позовної заяви повинно підтверджуватись законом, статутом та/або положенням.

Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю" встановлено, що цей закон визначає правовий статус товариств з обмеженою відповідальністю та товариств з додатковою відповідальністю, порядок їх створення, діяльності та припинення, права та обов`язки їх учасників.

Відповідно до ст.11 цього ж Закону, установчим документом товариства є статут, в якому поміж іншого зазначається органи управління, їх компетенція та порядок прийняття ними рішень.

На підставі положень ч.1-2 39 Закону України № 2275-VIII, виконавчий орган товариства здійснює управління поточною діяльністю товариства. До компетенції виконавчого органу товариства належить вирішення всіх питань, пов`язаних з управлінням поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів учасників та наглядової ради товариства (у разі утворення). Виконавчий орган товариства підзвітний загальним зборам учасників і наглядовій раді товариства (у разі утворення) та організовує виконання їхніх рішень. Виконавчий орган товариства є одноосібним. Назвою одноосібного виконавчого органу є "директор", якщо статутом не передбачена інша назва. Статутом може бути встановлено, що виконавчий орган товариства є колегіальним, та визначено його кількісний склад. Назвою колегіального виконавчого органу є "дирекція", а його голови - "генеральний директор", якщо статутом не передбачені інші назви. Обрання членів колегіального виконавчого органу та його голови здійснюється голосуванням щодо кожного кандидата окремо, якщо статутом не передбачено обрання членів виконавчого органу та його голови списком, кумулятивним голосуванням чи в іншому порядку.

Пунктом 7 ст.38 Закону №2275-VIII встановлено, що для прийняття рішень з питань, які віднесені до компетенції виконавчого органу, але виходять за межі звичайної щоденної діяльності товариства, голова колегіального виконавчого органу зобов`язаний скликати засідання виконавчого органу. Статутом товариства можуть встановлюватися обмеження щодо суми, типу, предмета правочинів, для прийняття рішення щодо яких голова колегіального виконавчого органу має скликати засідання виконавчого органу товариства. Порушення вимог цієї частини головою виконавчого органу є підставою для розірвання з ним цивільно-правового або трудового договору (контракту).

Таким чином, на законодавчому рівні визначені повноваження директора, які дають йому право діяти від імені товариства без довіреності, і такі повноваження обмежуються лише звичайною щоденною діяльністю, тому права директора в частині звернення до суду можуть бути обмежені вищим органом товариства. Більш того, законодавець визначив, що управдіння здійснює виконавчий орган, який може бути одноосібним чи колегіальним.

Тому, при виконанні вимог ст.171 КАС України з`ясуванню підлягає не факт зайняття певною особою - директором керівного положення на підприємстві або у товаристві, а його право на участь у розгляді справи шляхом звернення до суду (підписання позовної заяви, договору, тощо) чи делегування такого права іншій особі, яке може бути обмежено засновниками та/чи учасниками товариства умовою погодження цих дій з вищим керівним органом.

Таким чином, з урахуванням вищевикладеного доходжу висновку про те, що права директора на участь у розгляді судових справ шляхом підписання процесуальних документів не підтверджені належним чином, зокрема, не надано докази на підтвердження повноважень особи, директора товариства, а саме статут товариства, як єдиного установчого документу, в якому перелічено обсяг повноважень директора та/або витягу з ЄДР, як доказ, що особа, яка підписала позовну заяву, діє в порядку самопредставництва.

Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Зважаючи на відсутність документів на підтвердження повноважень О.А.Шевченка, яким підписано позовну заяву, здійснювати в суді представництво інтересів позивача (в порядку самопредставництва юридичної особи чи як представника), суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Приймаючи вказане рішення, враховую правові позиції Верховного Суду у подібних правовідносинах, викладену в ухвалах від 20.02.2020 у справі № 160/2400/19, від 27.05.2020 у справі № 819/478/17, від 09.10.2020 у справі № 820/5124/18, від 05.03.2021 у справі № 620/1262/20, від 16.02.2023 у справі № 420/25124/21, від 15.04.2024 у справі № 600/6799/23-а та інших, в яких суд касаційної інстанції повертав касаційні скарги заявників з підстав відсутності документів на підтвердження повноважень осіб, які їх підписали.

Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Акцентую увагу на те, що в силу положень частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені на здійснення представництва належним чином, є законодавчо закріпленим процесуальним обмеженням, встановленим державою з метою регулювання процедурних питань з метою їх упорядкування та не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (зокрема з наданням належних доказів на підтвердження повноважень виконуючого обов`язки керівника підприємства).

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст.ст. 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Гофрокомбінат "Торгтехніка" до Вінницької митниці про визнання протиправними та скасування рішень разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

2. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна