Справа № 320/11635/24
Суддя: Парненко В.С.
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2024 року справа №320/11635/24

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

28.02.2024 Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-11-11-003481-а, опублікований 19.02.2024.

В обґрунтування позову зазначено про протиправність прийняття висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №320/11635/24 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду 01.04.2024 відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

10.04.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого Держаудитслужба, ознайомившись із позовною заявою про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, вважає, що доводи позовної заяви є необґрунтованими та безпідставними, а тому такі вимоги не підлягають задоволенню. Так, Замовником під час складання тендерної документації не враховано норми пункту 44 Постанови №1178 в частині строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та частиною другою статті 17 Закону №922. Відповідач звертає увагу суду на те, що перелік підстав, відсутність яких повинен документально підтвердити переможець процедури закупівлі, та строк надання таких документів, визначені у пункті 44 Постанови №1178, відрізняються від вимог, визначених у частині шостій статті 17 Закону №922. Норма частини шостої статті 17 Закону №922 у період дії Постанови №1178 не застосовується. Відповідач акцентує увагу суду на тому, що у разі надання ТОВ «ІТ-Девелопмент», як переможцем процедури закупівлі, документального підтвердження відсутності підстав для відхилення його тендерної пропозиції згідно з абзацом третім пункту 44 Постанови №1178 у строк, що не перевищує 10 днів (відповідно до частини 6 статті 17 Закону №922), однак перевищує 4 дні (встановлений пунктом 44 Постанови №1178 строк) з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, Замовник втратив би можливість стягнути (не повернути) забезпечення тендерної пропозиції на суму 1 663 859,65 гривні. Крім того, відповідач, посилаючись на положення ст.8 Закону №922, заперечує проти доводів позивача про порушення строку здійснення моніторингу закупівлі.

12.04.2024 до суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на своїй правовій позиції та просить задовольнити вимоги позову у повному обсязі.

Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

11.11.2022 державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 (далі - Особливості), розміщено в електронній системі закупівель оголошення про проведення закупівлі ДК 021:2015:30230000-0 Комп?ютерне обладнання (Комплекс технічних засобів віртуалізації серверної інфраструктури), URL-адреса закупівлі: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-11-11-003481-a (далі - Закупівля).

25.01.2024 Державною аудиторською службою України згідно з наказом від №14 прийнято рішення про початок моніторингу Закупівлі.

19.02.2024 за результатами моніторингу відповідачем в системі електронних закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі, в якому вказано про порушення позивачем вимог п. 44 Особливостей, а саме:

1) «Замовником при складанні тендерної документації не враховано норми пункту 44 Особливостей в частині строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та в абзаці чотирнадцятому цього пункту»;

2) «Замовник у тендерній документації встановив до переможця торгів вимогу щодо документального підтвердження переможцем торгів відсутність підстав передбачених пунктом 10 частини першої статті 17 Закону, чим не дотримався вимог пункту 44 Особливостей».

В пункті 2 констатуючої частини Висновку зазначено, що за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостям установлено порушення вимог п. 44 Особливостей.

Відповідно до пункту 3 констатуючої частини Висновку позивача зобов?язано здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення, та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

На думку відповідача, невідповідність вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостям виявлено:

1) у п. 3 ч. І розділу III тендерної документації «Умови повернення чи неповернення забезпечення», де зазначено «Підстави для неповернення/повернення забезпечення тендерної пропозиції визначені у частинах 3, 4 статті 25 Закону»;

2) у п. 6 ч. І розділу III тендерної документації «Підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством», де зазначено «Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених п.п. 3, 5, 6, 10 і 12 ч. 1 та ч. 2 ст. 17 Закону».

Не погоджуючись з висновком Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-11-11-003481-а, опублікований 19.02.2024, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Згідно зі статтею 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII, у редакції, чинній на день винесення спірного Висновку (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.

Так, згідно з частиною першою статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з вимогами частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (далі Особливості № 1178), встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель (далі - закупівлі) товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - замовники), із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.

Пунктом 28 Особливостей установлено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог ст. 22 Закону №922-VIII з урахуванням Особливостей.

Відповідно до норм і положень Закону №922-VIII, з урахуванням Особливостей в редакції, що діяла на дату оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів (11.11.2022), позивачем була розроблена тендерна документація.

Згідно з підпунктом 15 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються відомості про розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Вимоги до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, зокрема застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику, визначені в ст. 25 Закону №922-VIII.

У тому числі п. 3 ч. 3 ст. 25 Закону №922-VIII визначено, що забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений ч. 6 ст. 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, установлених ст. 17 цього Закону.

Аналогічну за змістом норму містить наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 14.12.2020 №2628 (зареєстрований в Мінюсті 03.03.2021 за №275/35897), на який є посилання у п. 2 розділу ІІІ тендерної документації, а саме: формою забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції визначене зобов?язання гаранта сплатити бенефіціару суму гарантії після отримання гарантом письмової вимоги за умови ненадання принципалом документів, що підтверджують відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, який став переможцем процедури закупівлі, у строк, визначений ч. 6 ст. 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону.

При цьому, п. 44 Особливостей (в редакції, чинній на дату оголошення відкритих торгів) не містить положень, які встановлюють порядок та/або умови надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, а тому жодним чином не регулюють питання надання забезпечення тендерної пропозиції, не змінюють/заміняють норми ст. 25 Закону №922-VIII, не визначають умови та вимоги щодо його надання, зокрема розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику, а тому не надають права Замовнику в тендерній документації зазначати інші умови неповернення тендерного забезпечення, крім тих, що вказані в ст. 25 Закону №922-VIII.

Суд зауважує, що п. 44 Особливостей встановлює порядок відхилення тендерних пропозицій переможця закупівлі в разі, коли наявні підстави, визначені ст. 17 Закону (крім п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII), про що зазначено позивачем у п. 3 п. 4 розділу V тендерної документації «Оцінка тендерної пропозиції».

У зв?язку з чим висновок відповідача, що порушення стосується строку подання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6 і 12 частини першої та частиною другою ст. 17 Закону, є таким, що не підтверджується фактичними обставинами справи.

При цьому, враховуючи, що норми Закону України мають вищу юридичну силу, ніж постанова Кабінету Міністрів України, першочерговому застосуванню підлягають норми Закону. Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Судом встановлено, що положення п. 44 Особливостей в повному обсязі враховані у тендерній документації, а саме:

переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6, 10 і 12 ч. 1 та ч. 2 ст. 17 Закону №922-VIII (п. 6 розділ ІІІ тендерної документації);

замовник відхиляє тендерну пропозицію у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 цього Закону (крім п. 13 4. 1 ст. 17 Закону №922-VIII) з урахуванням п. 44 Особливостей (п.п. 3 п. 4 розділу V тендерної документації).

Крім того, твердження відповідача у п. 1 Висновку, що не завантаження переможцем у строк, визначений п. 44 Особливостей, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону, є підставою для відхилення пропозиції учасника та підставою для стягнення коштів забезпечення пропозиції у відповідності до положень Особливостей є помилковими, оскільки ненадання у спосіб, зазначений в тендерній документації, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст. 17 Закону №922-VIII, з урахуванням п. 44 Особливостей, є підставою для відхилення пропозиції переможця торгів, а не учасника (п.п. 3 п. 41 Особливостей).

Щодо дотримання Замовником вимог Закону №922-VIII та п. 44 Особливостей у п. 6 ч. І розділу III тендерної документації «Підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством».

Згідно з ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Відповідно до абз. 1 п. 44 Особливостей замовник зобов?язаний відхилити тендерну пропозицію переможця процедури закупівлі в разі, коли наявні підстави, визначені ст. 17 Закону (крім п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII).

Разом з тим у п. 44 Особливостей визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність лише тих підстав, що визначені пунктами 3, 5, 6 і 12 ч. 1 та ч. 2 ст. 17 Закону №922-VIII.

Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.

Замовник самостійно не може перевірити наявність у юридичної особи, яка с учасником/переможцем процедури закупівлі антикорупційної програми та уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень (у тому числі за лотом).

З огляду на що, керуючись ч. 3 ст. 22 Закону №922-VIII, з метою дотримання вимог законодавства та запобігання невідхилення тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі в разі, коли наявні підстави, визначені ст. 17 Закону (крім п. 13 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII) до вимог тендерної документації на вищезазначену закупівлю Замовником включено вимогу та визначено спосіб надання переможцем інформації про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, визначених п. 10 ч. 1 ст. 17 Закону №922-VIII.

В свою чергу суд зазначає, що переможець процедури закупівлі (ТОВ «IT-ДЕВЕЛОПМЕНТ») у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю (20.12.2023), надав Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель 20.12.2023 документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6, 10 і 12 частини 1 та 2 ст. 17 Закону №922-VIII. Підстав для відхилення його тендерної пропозиції відповідно до абз. 3 підпункту 3 п. 41 Особливостей не було.

У відзиві дана обставина не спростована, а навпаки відповідач підтверджує, шо переможець процедури закупівлі ТОВ «ІТ-ДЕВЕЛОПМЕНТ» надав документи, які підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 3, 5, 6, 10 і 12 частини першої та частини другої статті 17 Закону №922-VIII, у строк, визначений пунктом 44 Особливостей.

Твердження відповідача про можливі наслідки для Замовника у разі незастосування у тендерній документації абз. 3 п. 44 Особливостей не можна віднести до належних обґрунтувань встановленого порушення, оскільки у даній процедурі закупівлі відсутні порушення зі сторони як Замовника, так і переможця ТОВ «ІТ-ДЕВЕЛОПМЕНТ» щодо врахування п. 44 Особливостей.

Відносно пункту 3 частини І розділу ІІІ «Умови повернення чи неповернення забезпечення тендерної пропозиції», суд зазначає, що неповернення забезпечення, яке може бути застосоване Замовником, є похідним наслідком допущення різного роду порушень переможцем, як то неподання документів, не укладення договору та ін. Зазначені умови неповернення забезпечення тендерної пропозиції врегульовані законодавцем у ч. 3 ст. 25 Закону, на яку і робить посилання позивач у тендерній документації.

Особливості не передбачають інші, змінені, специфічні умови неповернення забезпечення тендерної пропозиції. Пункт 44 Особливостей не регулює питання повернення/неповернення забезпечення тендерної пропозиції.

Відтак, висновки відповідача про не врахуванням позивачем положення п. 44 Особливостей у розділі тендерної документації щодо умов повернення/неповернення тендерної пропозиції є необґрунтованим з огляду на те, що цей пункт Особливостей стосується питання подання документів переможцем та посилання на який міститься у відповідному розділі тендерної документації.

Щодо порушення відповідачем строку здійснення моніторингу Закупівлі суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 4 ст. 8 Закону №922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Поряд з цим Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за №958/35241, затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі (далі - Порядок №552).

Згідно з розділом ІІІ Порядку №552, у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначаються, зокрема дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі».

За результатом моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VIII).

Так, Рішення про проведення моніторингу закупівлі від 25.01.2024 було оприлюднено в електронній системі закупівель 26.01.2024. Отже, останнім днем складання та підписання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі було 16.02.2024.

З огляду на що, оскаржуваний Висновок від 19.02.2024, який складено та підписано з порушенням строку, встановленого ч. 4 ст. 8 Закону №922-VIII.

Суд не бере до уваги посилання відповідача в якості заперечень проти порушення строку здійснення моніторингу лише на дату оприлюднення оскаржуваного висновку (19.02.2024), оскільки Закон №922-VIII розмежовує строк здійснення моніторингу закупівлі за результатом якого складається та підписується висновок (15 робочих днів) та строк оприлюднення такого висновку (протягом 3 робочих днів з дня його складання).

Враховуючи викладене, висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-11-11-003481-а, опублікований 19.02.2024, є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так у пункті 23 Рішення у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року, Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наведених обставин у сукупності, зважаючи на наведені вище норми законодавства та встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку наявність підстав для задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на те, що адміністративний позов задоволено повністю, слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір в сумі 3028,00 грн.

Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку, задовольнити;

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2022-11-11-003481-а, опублікований 19.02.2024;

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України на користь Акціонерного товариства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.