Справа № 160/15181/24
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 липня 2024 рокуСправа № 160/15181/24

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Голобутовський Р.З., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису,

ВСТАНОВИВ:

11.06.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, у якій просить:

- визнати протиправним, незаконним та повністю необґрунтованим терміновий заборонний припис №364279 від 03.10.2023 та скасувати його, про що постановити необхідне судове рішення.

Позовна заява обґрунтована тим, що терміновий заборонний припис №364279 від 03.10.2023 є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору у справі №160/15181/24 - залишено без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису - залишено без руху.

Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 (десяти) днів, з моменту отримання копії ухвали, шляхом:

- надання до суду оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 968,96 грн, сплаченого на реквізити: отримувач коштів - ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/22030101, банк отримувача - Казначейство України(ел. адм. подат.), , рахунок отримувача - UA4004632, МФО - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101;

- надання до суду доказів надіслання відповідачу позовної заяви з додатками;

- надання доказів на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у разі необхідності надати відповідне клопотання;

- надання уточненої позовної заяви у якій необхідно зазначити ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідача, а також відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у позивача та відповідача, разом із доказами направлення сторонам;

- надання заяви про поновлення пропущеного строку разом із доказами поважності пропуску строку на звернення до адміністративного суду.

17.06.2024 о 18:54 копію ухвали доставлено до електронного кабінету позивача в Електронному суді, про що свідчить наявна в матеріалах справа довідки про доставку електронного листа.

У відповідності до ч.ч. 5, 6, 7 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з презумпції обізнаності: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Самого лише заперечення учасника про неотримання повідомлення недостатньо, щоб спростувати цю презумпцію.

Відповідна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 17.11.2022 у справі №560/5541/20.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

За практикою Верховного Суду, зважаючи на викладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи.

Отже, оскільки позивач зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вважає, що позивача повідомлено належним чином.

27.06.2024 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від позивача надійшли заперечення на ухвали від 12.06.2024, 13.06.2024, 17.06.2024 та 18.06.2024.

Перевіривши заперечення позивача, суддею встановлено, що у поданих запереченнях позивач не погоджується із ухвалами у справі №160/15181/24 від 12.06.2024, 13.06.2024, 17.06.2024 та 18.06.2024. Інших клопотань станом на 01.07.2024 щодо усунення недоліків встановлених ухвалою суду від 17.06.2024 позивачем не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

З огляду на викладене, суддя робить висновок, що недоліки встановлені ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.06.2024 не усунуто, тобто позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись ст. ст. 18, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 8 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський