Справа № 340/4863/23
Суддя: Божко Л.А.
Дата ухвалення: 2024-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 червня 2024 року м. Дніпросправа № 340/4863/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),

суддів: Шлай А.В., Кругового О.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 в адміністративній справі №340/4863/23 (ухваленою суддею Карамазиною Т.М.) по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради про визнання протиправної відмови та зобов`язання вчинити певні дії,-

в с т а н о в и В:

У червні 2023 року Представник ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив суд:

- визнати протиправною відмову Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради () у наданні ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) будівельного паспорту забудови земельної ділянки за кадастровим номером :50:426:0113, яка розташована по АДРЕСА_1 , відповідно до заяви/звернення №118975 від 08.05.2023 року;

- зобов`язати Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради () повторно розглянути заяву/звернення ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки за кадастровим номером :50:426:0113, яка розташована по АДРЕСА_1 .

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради оскаржили його до апеляційного суду з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального права. Просили скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд не надав належної оцінки доводам відповідача, що підставою для відмови позивачу у наданні будівельного паспорта забудови земельної ділянки було те, що будівництво житлового будинку на спірній земельній ділянці суперечить Плану зонування території міста Кіровограда, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 17.09.2013 року №2456, оскільки така ділянка розташована в зоні розміщення об`єктів 5-го класу санітарної класифікації КС5, в якій не передбачено розміщення індивідуальних житлових будинків. Відповідач вважає, що його дії та рішення узгоджуються зі ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пунктом 2.4 розділу ІІ Порядку №103, а відтак підстав для їх визнання протиправними немає.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло підтвердження під час апеляційного розгляду справи, що відповідно до Рішення сесії Міської ради міста Кропивницького №2463 від 19 березня 2019 року "Про передачу у власність земельних ділянок учасникам АТО" учаснику АТО ОСОБА_2 затверджено проект землеустрою щодо відведення безоплатно у власність та передано у власність земельну ділянку за кадастровим номером :50:426:0113 по АДРЕСА_1 , площею 0,1000 га. (у тому числі по угіддях: 0,1000 га - малоповерхова забудова) для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за рахунок земель житлової та громадської забудови, що перебувають у запасі.

Речові права на земельну ділянку надану органом місцевого самоврядування ОСОБА_2 зареєстрував в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що підтверджується Витягом з Державного реєстру №165449041, при цьому в графі цільове призначення земельної ділянки зазначено - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) .

Відповідно до Висновку по проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність №4158 від 07.11.2018 року Управлінням містобудування та архітектури - головним архітектором міста Кропивницький погоджено проект відведення у власність ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,10 га по АДРЕСА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. (а.с.17)

ОСОБА_2 звернувся до управління містобудування та архітектури із заявою від 06.04.2023 щодо видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки на об`єкт по АДРЕСА_1 на власній земельній ділянці.

Управлінням містобудування та архітектури надано відмову ОСОБА_2 у видачі будівельного паспорту вих. №23-602 від 13.04.2023.

10.04.2023 ОСОБА_2 відповідно до договору купівлі - продажу №219 продав вище вказану земельну ділянку ОСОБА_1 , що підтверджується витягом із Державного реєстру речових прав №328644190.

Вищевказані документи після отримання ОСОБА_2 передав новому власнику земельної ділянки - ОСОБА_1

08.05.2023 усунувши вказані недоліки попередньо поданої заяви, новим власником - позивачем повторно подано заяву/звернення щодо видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки на об`єкт: "Нове будівництво житлового будинку", однак Управлінням містобудування та архітектури Кропивницької міської ради відмовлено в задоволенні вказаної заяви з інших підстав.

Так, за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 надано листом відповідь про відмову вих. №23-835 від 17.05.2023, яку обґрунтовано тим, що відповідно до Плану зонування території м. Кіровограда (Кропивницький) затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 12.09.2013 №2465, земельна ділянка на якій запропоновано будівництво житлового будинку, знаходиться в санітарно - захисній смузі КС-5 (Зона розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації призначаються для розміщення підприємств, що є джерелом забруднення навколишнього середовища і потребують санітарно - захисних зон до 50 м.) Також, управління містобудування свою відмову мотивувало тим, що пояснювальною запискою до Зонінгу у зоні КС-5 не передбачено будівництво житлових будинків. Зазначено, що пакет документів повертається з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, плану зонування (Зонінг) території м.Кропиввницького .

До Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (ЄДЕССБ) внесено повідомлення про відмову в наданні будівельного паспорта від 17.05.2023 №ВР01:4542-0326-5214-2252 за зверненням позивача.

За наслідками перегляду справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Статтею 373 ЦК України передбачено зокрема, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону. Власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Згідно зі статтею 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Відповідно до статті 39 Земельного кодексу України, використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою, з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що обов`язковими ознаками права власності на землю є володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою відповідно до закону і використання земельної ділянки за її цільовим призначенням. Право власника на забудову на своїй земельній ділянці реалізується ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм.

Відповідно до ст. 27 Закону № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон № 3038-VI) забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватись на підставі будівельного паспорта.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Надання будівельного паспорта здійснюється спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури.

На виконання вимог вказаного Закону № 3038-VI, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 05.07.2011 №103 затвердило Порядок видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Відповідно до пункту 1.2. Порядку № 103, будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Розроблення будівельного паспорта здійснюється в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні (пункт 1.4 Порядку №103).

Змістом п. 2.1 Порядку № 103 визначено, що до заяви замовником повинні додаватися: засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; засвідчена в установленому порядку згода співвласника земельної ділянки (житлового будинку) на забудову зазначеної земельної ділянки; ескіз намірів забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади, максимальні відмітки висотності, відстані від сусідніх земельних ділянок); проект будівництва (за наявності).

Відповідно до пункту 2.3 Порядку № 103, уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4 Порядку № 103 передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав:

-неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу;

-невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Відповідно до ст.1 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII "Про основи містобудування" (далі - Закон № 2780-ХІІ) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

У ст.5 Закону № 2780-ХІІ визначені основні вимоги до містобудівної діяльності. Зокрема, при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Згідно із ч.2 ст. 5 Закону № 3038-VI вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону № 3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

План зонування території (зонінг) - це містобудівна документація, що визначає умови та обмеження використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон (пункт 9 частини першої статті 1 Закону № 3038-VI).

За змістом ст.17 Закону № 3038-VI генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що за наявності затвердженого генерального плану та/або плану зонування території, уповноваженим органом питання видачі будівельного паспорта повинно вирішуватись з врахуванням встановлених ним умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 16.07.2019 у справі №520/8970/18, від 05.05.2020 у справі №638/17817/18, від 27.04.2020 у справі № 820/4112/18, від 19.10.2020 у справі № 638/17035/17.

В той же час, пунктом 14 частини 1 статті 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" визначено, що учасникам бойових дій (статті 5, 6) надається першочергове забезпечення жилою площею осіб, які потребують поліпшення житлових умов, та першочергове відведення земельних ділянок для індивідуального житлового будівництва, садівництва і городництва, першочерговий ремонт жилих будинків і квартир цих осіб та забезпечення їх паливом.

Встановлення законодавцем пільг на першочергове надання земельної ділянки для житлового будівництва особам, коло яких визначено законом, у тому числі учасникам АТО, має на меті саме забезпечення таких осіб житлом.

Кропивницька міська рада, передаючи земельну ділянку у власність для індивідуального житлового будівництва, як особі, визначеній у статті 6 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" у позачерговому порядку, визначеному пунктом 14 частини 1 статті 12 вказаного Закону, діяла саме з законодавчо визначеною метою надання пільг учасникам АТО - забезпечення їх житлом.

При цьому, в матеріалах справи наявний висновок, підписаний начальником управління містобудування та архітектури (а.с. 17), яким було погоджено проект відведення у власність ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,10 га по АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд. У цьому висновку не було висловлено застережень про неможливість використання цієї земельної ділянки за її цільовим призначенням, оскільки вона знаходиться в санітарно-захисній зоні КС-5, у якій не передбачено будівництво житлових будинків.

Відповідач обмежився формальним посиланням на норми закону, що обумовлювало винесення спірного рішення, без надання будь-якої оцінки викладеним вище обставинам.

Верховним Судом у постанові від 18 січня 2023 року, справа № 580/1300/22, визначено, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій, з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими.

Легітимні очікування не можна ототожнювати із сподіваннями, що виникають на підставі особистого сприйняття або помилкової оцінки певних обставин чи правових норм; не можуть виникати легітимні очікування, якщо існує спір щодо правильного тлумачення та застосування національного законодавства; обов`язковою умовою, за наявності якої певне сподівання (вимога) особи набуває ознак легітимного очікування є те, що таке очікування (вимога) має належне правове підґрунтя, тобто наявне достатнє джерело для відповідного очікування (вимоги).

Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі приписів щодо певного права, яке однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, який визначає механізм реалізації такого права, не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, у спірному випадку діяв формально, без врахування вище зазначеного принципу. Дії та рішення відповідача не відповідають принципу пропорційності, оскільки явно порушують баланс між несприятливими для позивача наслідками і цілями, на досягнення яких такі дії спрямовані; а також не відповідають принципам добросовісності та розсудливості.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції про необхідність задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги відповідача висновків суду першої інстанції не спростовують, судом рішення в оскарженій частині ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.311, п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління містобудування та архітектури Кропивницької міської ради -залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29.11.2023 - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий - суддя Л.А. Божко

суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий