Справа № 320/30476/24
Суддя: Скрипка І.М.
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про забезпечення позову

28 червня 2024 року Київ № 320/30476/24

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Скрипки І.М., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 про забезпечення позову до подання позовної заяви,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в особі представника адвоката Таранова Станіслава Ігоровича звернувся 27.06.2024 до Київського окружного адміністративного суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви.

Просили заборонити ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі його посадових/службових осіб вчиняти дії щодо переміщення/призову/мобілізаційних заходів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , до навчального центру та/або військової частини, з метою проходження ним військової служби в Збройних Силах України (інших військових формувань) до надбання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі.

Відповідно до пункту 1 частини першої, частини другої статті 153 Кодексу адміністративного судочинства України, заява про забезпечення позову подається до подання позовної заяви до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

У разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен подати відповідну позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Частиною першою статті 154 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

В обґрунтування заяви заявник зазначає, що ОСОБА_1 з метою отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації в порядку статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та в порядку приписів постанови Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560 особисто звернувся із заявою від 28.05.2024 на ім`я голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 .

До заяви додано: нотаріально посвідчену копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 ; нотаріально засвідчену копію довідки від 19.05.2023 № 3002- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи; нотаріально засвідчену копію РНОКПП на ім`я ОСОБА_1 ; нотаріально засвідчену копію паспорта громадянина України ОСОБА_2 ; нотаріально засвідчену копію РНОКПП на ім`я ОСОБА_2 ; нотаріально засвідчену копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; нотаріально засвідчену копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; нотаріально посвідчену копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 від 20.03.2024; нотаріально засвідчену копію довідки про причину смерті ОСОБА_3 від 18.03.2024; адвокатський запит адвоката Таранова С.І. від 08.05.2024 № 02.Про.01-08.05/24-АЗ; лист військової частини НОМЕР_2 від 14.05.2024 № 222/8Ц/ НОМЕР_3 у відповідь на адвокатський запит від 08.05.2024 № 02.Про.01-08.05/24-АЗ; сповіщення військової частини НОМЕР_2 про загибель військовослужбовця ОСОБА_3 від 19.03.2024 № 9-СП.

ОСОБА_1 стверджує, що є рідним братом загиблого військовослужбовця, який під час забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії проти України під час дії воєнного стану, загинув, виконуючи обов`язки офіцера, тому, на його думку, має право на відстрочку від мобілізації та не підлягає мобілізації взагалі.

Зазначено, що за результатами розгляду заяви від 28.05.2024 заявника повідомлено, що протоколом від 04.06.2024 № 5 комісія ухвалила рішення про відмову у наданні заявнику відстрочки від мобілізації, на особливий період і повідомлено, що заявник підлягає призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на загальних підставах. Причини відмови: відсутність повного пакету документів згідно з додатком 5 до Порядку № 560.

Уважаючи таке рішення протиправним та таким, що порушує права заявника, ОСОБА_1 , як зазначено у заяві, має намір звернутися з позовом до суду і для належного виконання рішення суду за результатом такого звернення позивач і просить забезпечити позов.

Необхідність забезпечення позову обґрунтована тим, що у разі видання наказу, як акта індивідуальної дії про мобілізацію заявника, останній вичерпує свою дію, оскільки буде реалізованим. Зазначено, що у разі винесення такого наказу щодо заявника, останній набуде статусу військовослужбовця і будь-яке рішення за поданою позовною заявою не відновить його порушеного права на відстрочку, оскільки він вже перебуватиме на військовій службі і його звільнення з неї буде врегульоване іншими нормами законодавства. Стверджено, що без вжиття заходів забезпечення позову мобілізаційні заходи щодо заявника будуть завершені, та будь-яке рішення у справі не відновить порушені права.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до положень статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Аналіз наведених норм процесуального закону дає підстави для висновку, що заходи забезпечення позову можуть вживатись виключно у випадках, коли невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутись до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

За змістом частини першої статті 151 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути забезпечено: зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Слід зазначити, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась із такою заявою, позовним вимогам.

Разом із тим, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматись у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Тобто інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення прийнятого в адміністративній справі.

При цьому, заходи забезпечення позову мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, із урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, із майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів із урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція висловлена, зокрема у постанові Верховного Суду від 21.11.2018 у справі № 826/8556/17.

Суд зазначає, що інститут забезпечення позову в адміністративному судочинстві за своєю суттю є інститутом попереднього судового захисту, метою якого є гарантування виконання рішення суду у випадку задоволення позову за існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, тобто забезпечення позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде ухвалене на користь позивача, у тому числі, із метою запобігання потенційним труднощам у подальшому при виконанні такого рішення.

Подібна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 24.01.2019 у справі № 826/7496/18, від 28.02.2019 у справі № ЗД/813/1 /18, від 23.09.2021 у справі № 420/11076/20.

При цьому, суд зазначає, що обраний позивачем спосіб забезпечення адміністративного позову відповідає його предмету. Вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті заявлених вимог.

Судом установлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним братом загиблого військовослужбовця ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 від 20.03.2024.

Факт родинних зв`язків підтверджений повторним свідоцтвом про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_5 від 27.03.2024, паспортами громадян України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 серії НОМЕР_6 , ОСОБА_2 (батько заявника), ІНФОРМАЦІЯ_7 , серії НОМЕР_7 , повторним свідоцтвом про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_8 від 06.10.2023.

Із заяви та доданих до неї письмових доказів сліду, що з метою отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації в порядку статті 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та в порядку приписів постанови Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 560, ОСОБА_1 особисто звернувся із заявою від 28.05.2024 на ім`я голови комісії ІНФОРМАЦІЯ_3 . До заяви долучив: нотаріально посвідчену копію паспорта громадянина України ОСОБА_1 ; нотаріально засвідчену копію довідки від 19.05.2023 № 3002- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи; нотаріально засвідчену копію РНОКПП на ім`я ОСОБА_1 ; нотаріально засвідчену копію паспорта громадянина України ОСОБА_2 ; нотаріально засвідчену копію РНОКПП на ім`я ОСОБА_2 ; нотаріально засвідчену копію свідоцтва про народження ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; нотаріально засвідчену копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; нотаріально посвідчену копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 від 20.03.2024; нотаріально засвідчену копію довідки про причину смерті ОСОБА_3 від 18.03.2024; адвокатський запит адвоката Таранова С.І. від 08.05.2024 № 02.Про.01-08.05/24-АЗ; лист військової частини НОМЕР_2 від 14.05.2024 № 222/8Ц/ НОМЕР_3 у відповідь на адвокатський запит від 08.05.2024 № 02.Про.01-08.05/24-АЗ; сповіщення військової частини НОМЕР_2 про загибель військовослужбовця ОСОБА_3 від 19.03.2024 № 9-СП.

За результатами розгляду заяви від 28.05.2024 заявника повідомлено листом ІНФОРМАЦІЯ_8 від 04.06.2024 № 425, що протоколом від 04.06.2024 № 5 комісія ухвалила рішення про відмову у наданні заявнику відстрочки від мобілізації, на особливий період і повідомлено, що заявник підлягає призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період на загальних підставах. Причини відмови: відсутність повного пакету документів згідно з додатком 5 до Порядку № 560.

У матеріалах заяви наявна копія довідки від 18.03.2024, видана Департаментом охорони здоров`я Харківської обласної державної адміністрації, про причину смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 у віці 33 роки, причина смерті: вибухова травма.

Крім того, до заяви долучено копію корінця сповіщення від 19.03.2024 за підписом командира військової частини НОМЕР_2 -Н, на майора ОСОБА_3 , який загинув під час виконання бойового завдання, який надіслано начальнику ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Зі сповіщення від 19.03.2024 № 9-СП встановлено, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_2 , майор ОСОБА_3 , 1990 р.н., призваний на військову службу 16.07.2008 через ІНФОРМАЦІЯ_10 , вірний військовій присязі, у бою за нашу Батьківщину, виявивши стійкість і мужність, загинув ІНФОРМАЦІЯ_6 .

За приписами пункту 4 частини третьої статті 23 Закону України від 21.10.1993 № 3543-ХІІ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не підлягають також: жінки та чоловіки, чиї близькі родичі (чоловік, дружина, син, донька, батько, мати або рідний (повнорідний) брат чи сестра) загинули або пропали безвісти під час здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, а також під час забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії проти України під час дії воєнного стану.

Отже оскільки заходи забезпечення позову шляхом заборони ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі його посадових/службових осіб вчиняти дії щодо переміщення/призову/мобілізаційних заходів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , до навчального центру та/або військової частини, з метою проходження ним військової служби в Збройних Силах України (інших військових формувань) до надбання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі, відповідають предмету позову, який заявник має намір подати до суду, та вжиття таких заходів не зумовлюють фактичного вирішення спору по суті, а спрямовані лише на збереження існуючого становища ОСОБА_1 , а також зважаючи на імовірність утруднення виконання рішення суду у разі задоволення позову за умови невжиття таких заходів, суд доходить висновку, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Суд роз`яснює заявнику положення частини другої статті 153, частини восьмої статті 157 Кодексу, відповідно до яких у разі подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви заявник повинен подати відповідну позовну заяву протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.

Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позову, скасовуються судом також у разі неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини другої статті 153 цього Кодексу; повернення позовної заяви; відмови у відкритті провадження у справі.

Ураховуючи наведене та керуючись статтями 150-154, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

заяву представника ОСОБА_1 адвоката Таранова Станіслава Ігоровича про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнити.

Заборонити ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі його посадових/службових осіб вчиняти дії щодо переміщення/призову/мобілізаційних заходів відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , до навчального центру та/або військової частини, з метою проходження ним військової служби в Збройних Силах України (інших військових формуваннях) до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалу в частині вжиття судом заходів забезпечення позову допустити до негайного виконання.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їхнім представникам).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвалу про забезпечення позову може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Скрипка І.М.