Справа № 520/1944/23
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

01 липня 2024 року

м. Київ

справа №520/1944/23

адміністративне провадження №К/990/24772/24

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Бучик А.Ю.,

суддів: Коваленко Н.В., Рибачука А.І.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 у справі №520/1944/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

У 2023 році ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, у якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив:

- визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області неправомірними;

- скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 17.11.2022 №95 про відмову у перерахунку пенсії, як очевидно незаконне, більш того, очевидно всупереч рішенню суду;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області провести з 13.12.2019 перерахунок, донарахування та виплату призначеної пенсії за вислугу років згідно з частиною другою статті 50-1 Закону України «Про прокуратуру» від 05.11.1991 №1789-ХІІ (у редакції на час призначення позивачу пенсії), частиною двадцятою статті 86 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-УІІ у редакції з урахуванням Рішення Другого Сенату Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7- р(ІІ)2019, на підставі додатково поданих документів - довідки прокуратури Харківської області від 10.03.2020 №18-135, з 17.02.2021 згідно довідки №21-249 від 19.04.2021 про заробітну плату за посадою слідчого прокуратури району, у розмірі 90 відсотків від суми вказаної заробітної плати без обмеження максимального розміру та проведення доплати з урахуванням раніше отриманих сум;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області у подальшому проводити перерахунок призначеної пенсії за вислугою років за відповідними документами - без обмеження граничного розміру пенсії у розмірі 90% заробітної плати відповідної категорії працівників прокуратури;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплатити різницю ( доплату ) суми між нарахованою після перерахунку та фактично отриманою пенсією за період 13.12.2019 - по час такого перерахунку, з урахуванням (доданням) до суми заборгованості за минулий період - 3-х % річних, інфляційних витрат та пені;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області виплату різниці суми (доплату) між нарахованою після перерахунку різницею та фактично отриманою пенсією здійснювати разово та однією сумою, без застосування постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649 «Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду, якою затверджено «Порядок погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду».

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду своїм від 15.05.2023, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023, у задоволенні позову відмовлено.

27.06.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 у справі №520/1944/23.

За наслідками перевірки касаційної скарги суддею-доповідачем встановлено, що вона не відповідає вимогам статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно із частинами першою-третьою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції ухвалена 30.11.2023.

Вперше з касаційною скаргою до Верховного Суду скаржник звернувся 18.01.2024.

Ухвалою Верховного Суду від 29.01.2024 касаційну скаргу повернуто, у зв`язку з відсутністю підстав касаційного оскарження передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

13.02.2024 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду вдруге надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 у справі №520/1944/23.

Ухвалою Верховного Суду від 20.02.2024 зазначену касаційну скаргу знову повернуто на підставі пункту 4 частини п`ятої статті 332 КАС України.

Крім того, ухвалою від 31.05.2024 Верховний Суд втретє повернув касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі №520/1944/23 на підставі пункту 4 частини 5 статті 332 КАС України.

Звертаючись з цією касаційною скаргою позивач заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивуючи його тим, що в Україні війна, його син військовослужбовець зник безвісти в ніч на 15.11.2023 і можливо загинув, постійні відключення світла та обстріли міста Харків призвели до порушення строків на касаційне оскарження судових рішень.

Оцінивши наведені скаржником обставини та обґрунтування причин пропуску строку, колегія суддів вважає їх неповажними з огляду на таке.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Тобто сторона, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Також згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Колегія суддів зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Необхідно зауважити, що позивач тричі звертався з касаційними скаргами, які були повернуті Верховним Судом через їх невідповідність пункту 4 частини другої статті 330 КАС України, а саме вони не містили підстав касаційного оскарження передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

Таким чином спростовуються посилання позивача на наявність непереборних обставин, які вплинули на пропуск строку касаційного оскарження, оскільки неналежне оформлення касаційної скарги, та як наслідок, повернення заявнику не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.

Суд зауважує, що Верховний Суд 3 рази повертав касаційні скарги, оскільки у поданих повторно скаргах так і не були усунуті недоліки, які стали підставою для повернення раніше поданих касаційних скарг.

Ураховуючи зазначену скаржником причину пропуску строку на касаційне оскарження не можна вважати її поважною, тобто такою, що не залежала від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що належними доказами.

Скаржник не зазначає обставин, які позбавляли його можливості привести свою касаційну скаргу у відповідність із пунктом 4 частини другої статті 330 КАС України і такі дії залежали виключно від скаржника.

Враховуючи положення частин першої та другої статті 329 КАС України, ненадання скаржником доказів поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для визнання поважними причини пропуску скаржником строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись статтями 248, 329-332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 у справі №520/1944/23.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.11.2023 у справі №520/1944/23 - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду заяви із зазначенням інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження з відповідними обґрунтуваннями та доказами причин пропуску такого строку.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в частині виконання вимог частини третьої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України у відкритті касаційної скарги буде відмовлено.

Копію ухвали надіслати в порядку, встановленому статтею 251 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А. Ю. Бучик

Судді:

Н.В. Коваленко

А. І. Рибачук