Справа № 200/18455/21
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 липня 2024 року справа №200/18455/21

м. Дніпро

Суддя Першого апеляційного адміністративного суду Сіваченко І.В., розглянувши апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року у справі № 200/18455/21 за позовом ОСОБА_2 до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга представника позивача ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року у справі № 200/18455/21.

Апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 296 КАС України з огляду на таке.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8 липня 2011 року (далі Закон № 3674-VI) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.5, ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на апеляційної скарги до адміністративного суду на ухвалу суду справляється в 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 3028,00 грн.

Відповідно до вимог ст. 4 Закону № 3674-VI, при поданні до суду процесуальних документів в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, апелянт повинен сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 2422,40 (3028,00 *0,8) грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів - Донецька ГУК/Краматорська МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37967785, рахунок отримувача - UA1005630, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації бюджету 22030101; призначення платежу Судовий збір, за апеляційною скаргою в адміністративній справі № 200/18455/21, Перший апеляційний адміністративний суд, а також надати оригінал квитанції про сплату судового збору на адресу суду апеляційної інстанції.

Виходячи з вищевикладеного, зазначені обставини тягнуть за собою залишення апеляційної скарги без руху.

Відповідно до ч.2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд звертає увагу, що відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 28.05.2018 у справі № 915/955/15, постанови Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 320/5719/19, ухвали Верховного Суду від 10.08.2021 у справі № 554/6586/16-а судовий збір підлягає сплаті відповідно до норм чинного законодавства за подання апеляційних і касаційних скарг на всі без винятку ухвали адміністративного суду, які підлягають оскарженню, незалежно від того, чи передбачено Законом України «Про судовий збір» справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали.

Враховуючи, що скаржником у цій справі оскаржується ухвала суду, якою прийнято звіт про виконання судового рішення, то судовий збір за подання апеляційної скарги на вказану ухвалу місцевого суду повинен сплачуватись.

Аналогічна правова позиція, щодо справляння судового збору за оскарження всіх ухвал суду першої інстанції, незалежно від того чи передбачено Законом України "Про судовий збір" справляння судового збору за подання тих заяв, за результатами розгляду яких виносяться відповідні ухвали, викладена зокрема також у постановах Верховного Суду від 09.02.2023 у справах №120/3532/21-а, №380/22710/21, від 13.04.2022 у справі №204/827/17, від 04.07.2023 у справі №160/1712/21 та від 14.12.2023 у справі №400/1715/20.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Представник позивача зазначає, що у зв`язку з тим, що завдяки неправомірним діям відповідача позивач фактично позбавлений щомісячних страхових виплат, враховуючи, що позивач є літньою особою (позивач 1959 року народження) та його непрацездатність є підстави для відстрочення сплати судового збору.

З цього приводу суд зазначає таке.

В силу положень частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Колегія суддів звертає увагу на те, що однією з засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У розумінні статей 73, 74 КАС України, важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими доказами.

В контексті відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент.

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави для висновку, що визначення майнового стану особи є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Вказані обставини є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом".

Верховний Суд в ухвалі від 09 вересня 2019 року по справі №215/5482/17 вказав:

«Закон України "Про судовий збір" не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 р. у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).»

Без пред`явлення документів, з яких можна визначити сукупний розмір річного доходу, розгляд заявленого клопотання є неможливим, як і подальший розгляд апеляційної скарги.

Скаржник не надав достатніх доказів неможливості сплати судового збору, які б підтверджували, що судовий збір за подання апеляційної скарги у цій справі перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за минулий рік, а, отже, свідчили б про наявність підстав для звільнення від його сплати, визначених статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».

Представником позивача на підтвердження доводів щодо скрутного фінансового становища не надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за попередній календарний рік, довідку Пенсійного фонду України з Реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Керуючись статтями 169, 298, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 21 червня 2024 року у справі № 200/18455/21 - залишити без руху.

Встановити строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом надання документу про сплату судового збору або доказів наявності підстав для відстрочення сплати судового збору.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та відповідно до ст. ст. 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І. В. Сіваченко