Справа № 640/19180/22
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 червня 2024 року

м. Київ

справа № 640/19180/22

адміністративне провадження № К/990/24870/24

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Ханової Р. Ф.

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області

на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року

та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2024 року

у справі № 640/19180/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АБЗ Промбуд»

до Головного управління ДПС у Донецькій області

про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2024 року до Верховного Суду вдруге надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2024 року у справі № 640/19180/22, предметом розгляду якої є визнання протиправними дії Головного управління ДПС у Донецькій області щодо проведення документальної планової виїзної перевірки товариства з обмеженої відповідальністю «АБЗ ПРОМБУД»; визнання протиправним та скасування прийнятого Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкове повідомлення-рішення №1368/05-99-07-13 від 09 лютого 2022 року про збільшення суми грошового зобов`язання Товариства з обмеженої відповідальністю «АБЗ ПРОМБУД» за платежем «податок на прибуток підприємств» на суму 10 645 853, 00 гривень, з них: за податковими зобов`язання та/або іншими зобов`язаннями - 8 778 247, 00 гривень, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 1 867 616, 00 гривень; визнання протиправним та скасування прийнятого Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкового повідомлення-рішення №1367/05-99-07-13 від 09 лютого 2022 року про збільшення грошового зобов`язання Товариства з обмеженої відповідальністю «АБЗ ПРОМБУД» за платежем «податок на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» на суму 12 399 258,75 гривень з них: за податковими зобов`язання та/або іншими зобов`язаннями - 9 919 407,00 гривень, за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами) - 2 479 851,75 гривень; визнання протиправним та скасування прийнятого Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкове повідомлення-рішення №1364/05-99-07-13 від 09 лютого 2022 року про застосування до Товариства з обмеженої відповідальністю «АБЗ ПРОМБУД» штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 1 020,00 гривень; визнання протиправним та скасування прийнятого Головним управлінням ДПС у Донецькій області податкового повідомлення-рішення №1369/05-99-07-13 від 09 лютого 2022 року про застосування до Товариства з обмеженої відповідальністю «АБЗ ПРОМБУД» штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 1 020,00 гривень.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2024 року, позов задоволено.

При вирішенні питання про наявність підстав до відкриття касаційного провадження за означеною скаргою, Верховний Суд виходить з такого.

Статтею 328 КАС України передбачено право на касаційне оскарження.

Частиною першою статті 328 КАС України визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Стаття 330 КАС України містить вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги.

Так, відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини четвертої статті 328 КАС України в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Отже, касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС України.

У поданій касаційній скарзі, скаржник, як на підставу для касаційного оскарження судових рішень, посилається зокрема на пункти 2, 4 частини четвертої статті 328 КАС України та зазначає про необхідність відступу від висновку Верховного Суду викладеного у постановах Верховного Суду від 28 грудня 2022 року у справі № 420/22374/21, від 28 грудня 2022 року у справі № 160/14248/21, від 28 жовтня 2022 року у справі №600/1741/21-а, від 12 жовтня 2022 року у справі №160/24072/21, від 23 лютого 2023 року у справі № 160/20112/21, від 23 лютого 2023 року у справі № 600/1402/22-а, від 24 травня 2023 року у справі № 140/607/22, від 24 травня 2023 року у справі № 640/4070/22, від 24 травня 2023 року у справі № 420/10433/22, від 28 червня 2023 року у справі №160/7340/22. Крім того, податковий орган посилається на порушення норм процесуального права.

Отже у разі оскаржень рішень судів попередніх інстанцій з підстав, передбачених пунктом 2 частини четвертої статті 328 КАС України, скаржник в касаційній скарзі повинен навести обґрунтовані та переконливі аргументи, які б слугували підставою для висновків про необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні.

Разом з тим відповідач у касаційній скарзі жодним чином не обґрунтовує необхідність відступлення від висновків Верховного Суду, натомість касаційна скарга побудована на цитуванні норм податкового законодавства й незгоди із наданою судами правовою оцінкою встановленим обставинам і дослідженим доказам, що не узгоджується із визначеною ним підставою для касаційного оскарження судових рішень - пункт 2 частини четвертої статті 328 КАС України.

Щодо посилання скаржника, як на підставу для оскарження на порушення норм процесуального права, Суд зазначає, що у касаційній скарзі має бути конкретно зазначено або обставини, які встановлені на підставі недопустимих доказів та чому, на думку скаржника, останні є недопустимими, або зібрані у справі докази, які судом не досліджені, що могло б давати підстави для висновку про порушення цим судом норм процесуального права

Відповідно до частини другої статті 353 КАС України, підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 328 цього Кодексу; 2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; 3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; 4) суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.

Таким чином, частина друга статті 353 КАС України регламентує прийнятність цих доводів виключно за умови попередньо зробленого судом висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України. Враховуючи те, що скаржником не наведено належного обґрунтування означених підстав касаційного оскарження судових рішень, про що зазначено вище, ця умова не підлягає перевірці.

В цілому доводи заявника зводяться до цитування норм права, що регулюють спірні правовідносини і опису встановлених судами у цій справі обставин та їх переоцінки, із загальним посиланням, що судом апеляційної інстанцій рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, що не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України та виходить за межі повноважень касаційного суду.

Загальне посилання на ухвалення судом апеляційної інстанцій рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, не є належним правовим обґрунтуванням підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених частиною четвертою статті 328 КАС України.

Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

З поданої вдруге касаційної скарги вбачається, що усі доводи скарги побудовані на тлумаченні норм права, має майже ідентичний зміст попередньо поданої касаційної скарги, яка була повернута Верховним Судом, додаткових обґрунтувань не містить, що свідчить про формальний підхід податкового органу до оформлення скарги.

Також слід зауважити, що з урахуванням внесених до КАС України змін, які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.

При цьому, такий недолік касаційної скарги зумовлює її повернення одноособово суддею, без аналізу колегією суддів дотримання решти вимог, визначених статтею 330 КАС України.

Згідно з пунктом 4 частини п`ятої статті 332 КАС України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.

За таких обставин, касаційна скарга Головного управління ДПС у Донецькій області підлягає поверненню, як така, що не містить підстав касаційного оскарження.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 328, 330, 332, 359 КАС України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 15 січня 2024 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 квітня 2024 року у справі № 640/19180/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АБЗ Промбуд» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень- повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику касаційної скарги, що її повернення не позбавляє права повторного звернення до Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяР.Ф. Ханова