Справа № 200/4173/24
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

28 червня 2024 року Справа №200/4173/24

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Кравченко Т.О., вирішуючи питання про наявність підстав для прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі за позовом Харківського національного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі Міністерства внутрішніх справ України,

встановила:

21 червня 2024 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Харківського національного університету внутрішніх справ (далі позивач, ХНУВС) до ОСОБА_1 (далі відповідач), надісланий через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 21 червня 2024 року, в якому позивач просив:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ХНУВС витрати, пов`язані з утриманням, в сумі 20 942,20 грн.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС) суддя після одержання позовної заяви, крім іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

1. Документи, які додаються до позовної заяви, визначені ст. 161 КАС.

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 161 КАС у разі подання позовної заяви та доданих до неї документів в електронній формі через електронний кабінет до позовної заяви додаються докази надсилання її копії та копій доданих документів іншим учасникам справи з урахуванням положень ст. 44 цього Кодексу.

Згідно з ч. 7 ст. 44 КАС документ (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Ч. 8 ст. 44 КАС визначено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

За правилами абз. 1 ч. 9 ст. 44 КАС у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати до суду доказ надсилання цих матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності у іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у іншого учасника справи електронного кабінету в паперовій формі листом з описом вкладення (абз. 2 ч. 9 ст. 44 КАС).

Абз. 3 ч. 9 ст. 44 КАС визначено, якщо інший учасник справи відповідно до ч. 6 ст. 18 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який не є суб`єктом владних повноважень та подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи.

При цьому згідно з абз. 1 ч. 6 ст. 18 КАС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Позивач суб`єкт владних повноважень у спірних правовідносинах звернувся до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а тому в силу положень абз. 1 ч. 2 ст. 161 та абз. 2 ч. 9 ст. 44 КАС зобов`язаний був додати до позовної заяви доказ надіслання відповідачу фізичній особі копії позовної заяви та копій доданих до неї документів з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до його електронного кабінету, а у разі відсутності у відповідача електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність у нього електронного кабінету в паперовій формі листом з описом вкладення.

Однак цей обов`язок позивач не виконав, доказ надсилання відповідачу копії позовної заяви та копій доданих до неї документів в паперовій формі листом з описом вкладення не надав.

2. Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 5 ст. 161 КАС у разі необхідності до позовної заяви додається клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі Закон № 3674).

Позовна заява належить до об`єктів справляння судового збору відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону № 3674, а особа, яка її подала, в силу приписів ч. 1 ст. 2 цього Закону є платником судового збору.

Докази належності позивача до суб`єктів, яким ст. 5 Закону № 3674 встановлені пільги щодо сплати судового збору, суду не надані.

Ч. 1 ст. 4 Закону № 3674 визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674 за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, судовий збір встановлений в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону № 3674 при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Ст. 7 Закону України від 09 листопада 2023 року № 3460-ІХ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць 3 028,00 грн.

Отже, судовий збір за подання суб`єктом владних повноважень або юридичною особою адміністративного позову майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 3 028,00 грн і не більше 30 280,00 грн.

За своєю сутністю позовні вимоги ХНУВС є майновими.

Предметом спору є стягнення з відповідача витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі, в сумі 20 942,20 грн.

Таким чином, судовий збір за подання цього позову становить 3 028,00 грн, (оскільки 20 942,20 грн х 1,5% = 314,13 грн, що є меншим 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону № 3674 при поданні до суду процесуальних документів, передбачених ч. 2 цієї статті в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Отже, з урахуванням положень ч. 3 ст. 4 Закону № 3674 ХНУВС мав сплатити судовий збір в сумі 2 422,40 грн (3 028,00 грн х 0,8 = 2 422,40 грн).

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ч. 2 ст. 9 Закону № 3674 на суд покладено обов`язок перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону № 3674 судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

В порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС документ про сплату судового забору до позовної заяви не доданий.

3. Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В обґрунтування заявлених вимог ХНУВС покликається на те, що:

- ОСОБА_1 проходив службу в органах внутрішніх справ України з 01 вересня 2020 року по 21 грудня 2021 року;

- наказом ХНУВС від 19 серпня 2020 року № 245о/с відповідач прийнятий на службу в органи внутрішніх справ та зарахований курсантом ХНУВС з 01 вересня 2020 року;

- наказом ХНУВС від 20 грудня 2021 № 562о/с відповідача відрахували з числа курсантів та звільнили зі служби в Національній поліції України за п. 7 ч. 1 ст. 77 (за власним бажанням) Закону України «Про Національну поліцію»;

- 01 вересня 2020 року на виконання наказу Міністерства внутрішніх справ України від 01 березня 2017 № 173 «Про затвердження Типового форми Контракту про здобуття освіти у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських» між відповідачем, ХНУВС та Головним управлінням Національної поліції в Донецькій області укладено контракт № 612 про здобуття освіти у вищому навчальному закладі із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських;

- згідно з Довідками-розрахунками витрат, пов`язаних з утриманням курсанта, складених відповідно до Порядку розрахунку витрат, пов`язаних з утриманням курсантів у вищих навчальних закладах, затвердженого наказом Міністерства оборони України, Міністерства фінансів України, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства транспорту та зв`язку України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Управління державної охорони України, Служби безпеки України від 16 липня 2007 року № 419/831/240/605/537/219/534, відповідач повинен відшкодувати витрати, пов`язані з його утриманням у ХНУВС на загальну суму 25 137,20 грн; відповідач був ознайомлений з сумою витрат, що підтверджується його особистим підписом на довідці від 17 грудня 2021 року № 4/759д;

- повідомлення про зобов`язання відшкодувати витрати, пов`язані з утриманням в навчальному закладі було вручено ОСОБА_1 під підпис 17 грудня 2021 року;

- 20 грудня 2021 року між ХНУВС та ОСОБА_1 був укладений договір про відшкодування витрат з розстроченням платежу до одного року;

- згідно з довідкою відділу фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку від 05 червня 2024 року № 4/1052 станом на 22 травня 2024 року заборгованість ОСОБА_1 становить 20 942,20 грн, що свідчить про порушення відповідачем п. 1.2 та 1.3 Договору про розстрочення.

Між тим, в порушення вимог ч. 4 ст. 161 КАС жодного доказу на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, до позовної заяви ХНУВС не додав.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, що передбачено ч. 1 ст. 169 КАС.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ч. ч. 2, 3, 4 ст. 161 КАС, ухвалою від 24 червня 2024 року вона була залишена без руху з наданням позивачу триденного строку для усунення недоліків шляхом подання суду доказу надсилання відповідачу в паперовій формі листом з описом вкладення копії позовної заяви та копій доданих до неї документів; сплати судового збору за реквізитами, вказаними в цій ухвалі, та подання документа про сплату судового збору; надання всіх, наявних у позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

При вирішенні питання про дотримання позивачем строку на усунення недоліків позовної заяви необхідно виходити із дати отримання ним судового рішення, надісланого у порядку та у спосіб, встановлений законом.

Суд враховує висновок Верховного Суду, викладений в постанові від 28 червня 2022 року у справі № 761/21436/20, відповідно до якого у розумінні Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 (далі Положення), офіційною електронною адресою є адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Положеннями ч. ч. 5, 6 ст. 251 КАС передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення якщо така адреса у особи відсутня.

Днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставляння.

Отже, у розумінні ст. 251 КАС врученим належним чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи, а якщо така адреса в учасника справи відсутня в день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.

Саме такий висновок наведений Верховним Судом в постанові від 07 червня 2023 року у справі № 380/10018/22.

Електронний примірник ухвали від 24 червня 2024 року про залишення позовної заяви без руху доставлений в електронні кабінети користувачів підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» ХНУВС та його представнику ОСОБА_2 24 червня 2024 року о 22:25.

Електронний примірник ухвали від 24 червня 2024 року про виправлення описки в судовому рішенні доставлений в електронні кабінети користувачів підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» ХНУВС та його представнику ОСОБА_2 24 червня 2024 року о 22:45, що підтверджено відповідними довідками, сформованими в комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду».

Крім того, ухвали від 24 червня 2024 року були додатково були надіслані на електронні адреси позивача та його представника, зазначені у позовній заяві, - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено звітом про доставку електронного листа від 24 червня 2024 року 12:55, а представник позивача про залишення позовної заяви повідомлена телефонограмою.

Таким чином, відповідно до приписів ст. ст. 120, 251 КАС, п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви розпочався 26 червня 2024 року і сплинув 28 червня 2024 року.

27 червня 2024 року до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків від 26 червня 2024 року.

До цієї заяви позивач долучив такі документи: витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ХНУВС; довіреність в порядку передоручення від 12 жовтня 2022 року; платіжна інструкція від 25 червня 2024 року № 1181 про сплату ХНУВС 2 422,40 грн з призначенням платежу «101 судовий збір за позовом ХНУВС до ОСОБА_1 , Донецький окружний адміністративний суд, без ПДВ, 1001050, 2800»; договір про відшкодування витрат з розстроченням платежу до одного року без дати, укладений між ХНУВС та ОСОБА_1 ; опис вкладення до поштового відправлення № 352, надісланого на ім`я ОСОБА_1 .

З заявою про продовження встановленого судом процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви позивач до суду не звертався.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, а також матеріали, які позивач надав суду разом з заявою про усунення недоліків, суд дійшов висновку, що ХНУВС в повній мірі не усунув недоліки позовної заяви у спосіб, який визначений судом в ухвалі від 24 червня 2024 року про залишення позовної заяви без руху.

Так, однією з підстав для залишення позовної заяви без руху слугував факт невідповідності позовної заяви вимогам ч. 4 ст. 161 КАС, який полягав у тому, що жодного доказу на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, до позовної заяви ХНУВС не додав.

Разом з заявою про усунення недоліків ХНУВС надав суду лише договір про відшкодування витрат з розстроченням платежу до одного року.

При цьому позивач не долучив до позовної заяви та заяви про усунення недоліків інші докази, на які безпосередньо покликався в обґрунтування своїх вимог, а саме: наказ ХНУВС від 19 серпня 2020 року № 245о/с; наказ ХНУВС від 20 грудня 2021 № 562о/с; контракт від 01 вересня 2020 року № 612 про здобуття освіти у вищому навчальному закладі із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських; довідки-розрахунки витрат, пов`язаних з утриманням курсанта; довідку від 17 грудня 2021 року № 4/759д; повідомлення про зобов`язання відшкодувати витрати, пов`язані з утриманням в навчальному закладі, вручене ОСОБА_1 під підпис 17 грудня 2021 року; довідку відділу фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку від 05 червня 2024 року № 4/1052.

Про причини, які унеможливили надання цих доказів суду, позивач не повідомив.

При цьому, які свідчить зміст опису вкладення до поштового відправлення № 352, на адресу відповідача ОСОБА_1 , з-поміж іншого, були надіслані витяг з наказу ХНУВС від 19 серпня 2020 року № 245о/с; витяг з наказу ХНУВС від 20 грудня 2021 року № 562о/с; контракт від 01 вересня 2020 року, довідка-розрахунок витрат; повідомлення про відшкодування витрат; довідка про заборгованість від 05 червня 2024 року № 4/1052.

Отже, вказані письмові докази покладені в основу позовних вимог, наявні у позивача, однак в порушення вимог ч. 4 ст. 161 КАС, яка зобов`язує позивача додати до позовної заяви в с і наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, суду не надані.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивач лише частково усунув недоліки позовної заяви, які полягали у її невідповідності вимогам ч. ч. 2, 3 ст. 161 КАС.

Водночас невідповідність позовної заяви вимогам ч. 4 ст. 161 КАС, яка також слугувала підставою для її залишення без руху, позивач не усунув.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з ч. 6 ст. 169 КАС про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Отже, наявні передбачені п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС для повернення позовної заяви.

Враховуючи викладене та керуючись п. 1 ч. 4, ч. ч. 6-8 ст. 169, ст. ст. 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалила:

1. Позовну заяву Харківського національного університету внутрішніх справ до ОСОБА_1 про стягнення витрат, пов`язаних з утриманням у вищому навчальному закладі Міністерства внутрішніх справ України повернути позивачеві.

2. Роз`яснити особі, яка подала позовну заяву, що:

- повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом;

- на підставі п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила, за ухвалою суду в разі повернення позовної заяви.

3. Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

5. Повне судове рішення складено і підписано суддею 28 червня 2024 року.

Суддя Т.О. Кравченко