Справа № 460/4094/24
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2024-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

за результатами вирішення заяви про відвід

01 липня 2024 року Р і в н е №460/4094/24

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглядаючи у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді в адміністративній справі за позовом Комунального некомерційного підприємства «Здолбунівська центральна міська лікарня» Здолбунівської міської ради Рівненської області до Управління інспекційної діяльності у Рівненській області Західного міжрегіонального Управління Державної служби з питань праці та Західного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Комунального некомерційного підприємства «Здолбунівська центральна міська лікарня» Здолбунівської міської ради Рівненської області (далі - позивач) до Управління інспекційної діяльності у Рівненській області Західного міжрегіонального Управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач 1), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №3Х/РВ/7621/127/П від 22.03.2024.

Ухвалою суду від 19.04.2024 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 03.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 27.05.2024 клопотання Західного міжрегіонального Управління Державної служби з питань праці про його залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - залишено без задоволення; залучено Західне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач 2) (пл. Міцкевича А., 8, м. Львів, 79005; ) до участі у справі №460/4094/24 як другого відповідача.

Розгляд адміністративної справи №460/4094/24 розпочато спочатку відповідно до частини шостої статті 48 КАС України з 27.05.2024.

Ухвалою суду від 27.05.2024 заяву ОСОБА_1 про залучення до участі у справі третьої особи - задоволено; залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) (далі - третя особа).

Ухвалою суду від 31.05.2024 клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено.

07 червня 2024 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про відвід головуючого судді.

Заява про відвід головуючого судді обґрунтована тим, що: ухвалою суду від 19.04.2024 позовну заяву Комунального некомерційного підприємства «Здолбунівська центральна міська лікарня» Здолбунівської міської ради Рівненської області залишено без руху; ухвалою суду від 03.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалою суду від 27.05.2024 клопотання Західного міжрегіонального Управління Державної служби з питань праці про його залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - залишено без задоволення; залучено Західне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач 2) (пл. Міцкевича А., 8, м. Львів, 79005; ) до участі у справі №460/4094/24 як другого відповідача; ухвалою суду від 27.05.2024 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_1 . Заявник вказує, що до 31.05.2024 про всі вищезазначені дії суду заявнику не були відомі, оскільки стали відомі лише 31.05.2024 зі змісту ухвали з питань витребування доказів, яка отримана 31.05.2024; до 31.05.2024 з суду на адресу заявника станом на 05.06.2024 не надходило буд-яких документів, що свідчили б про вищезазначені дії суду, тому у період 24.05.2024 - 31.05.2024 заявник у своїх заявах діяв «як сліпе цуценя, оскілки не знав ухвалено чи не ухвалено Рівненським окружним адміністративним судом рішення про залучення мене ОСОБА_1 у справу в якості третьої особи на стороні відповідача».

Заявник вказує, що звернувся до позивача із запитом про надання документів і в той же день 27.05.2024 листом позивач фактично відмовив у наданні документів. Такі дії позивача є зловживанням правом як володільця запитуваних документів і як позивача по справі; позивач створює собі переваги на учасником розгляду справи ОСОБА_1 в доказуванні обставин, що є зловживанням процесуальними правами.

Заявник зазначає: «В той час складається парадоксальна ситуація по змісту окремої Ухвали Рівненського окружного адміністративного суду в складі головуючої судді Недашківської К.М. від 31.05.2024 року, яку я, ОСОБА_1 31.05.2024 отримав на свою електронну пошту цитую «… Суд зазначає, що подані третьою особою заяви про витребування доказів від 24.05.2024 та від 29.05.2024 не відповідають процесуальному критерію: заявник не зазначив, які заходи вживалися ним для отримання доказів; заявник не надав доказів вжиття таких заходів; заявник не обґрунтував неможливості самостійного отримання доказів» кінець цитування»; «По фактам які вище викладено встановлюється що у питанні залучення мене ОСОБА_1 у справу в якості третьої особи я, ОСОБА_1 діяв навпомацки, як сліпе цуценя, оскільки Рівненський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Недашківської К.М. не надавав мені ОСОБА_1 до 31.05.2024 будь-якої у будь-якому вигляді інформації про залучення мене, ОСОБА_1 у справу в якості третьої особи на стороні відповідача».

Заявник зазначає, що норма Ухвали суду від 31.05.2024 в складі головуючої судді Недашківської К.М. з питань витребування доказів «Зобов`язати сторін надати витребувані докази до Рівненського окружного адміністративного суду протягом десяти днів з моменту отримання (вручення) копії даної ухвали. Роз`яснити, що відповідно до частини п`ятої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали» зводить нанівець норму Ухвали Рівненського окружного адміністративного суду від 31.05.2024 в складі головуючої судді Недашківської К.М. з питань витребування доказів: «Витребувати у КНП «Здолбунівська ЦМЛ»: листи КНП «Здолбунівська ЦМЛ» від 09.02.2024 №395/01-20/24, від 01.03.2024 №3607/01-20/24; пояснення завідувача матеріально-технічного забезпечення КНП «Здолбунівська ЦМЛ» Лелякової Г.Я. від 31.01.2024; наказ (накази) КНП «Здолбунівська ЦМЛ», у разі їх наявності, щодо покладання завдань та обов`язків та відповідну особу (осіб) по виконанню роботи підвищеної небезпеки з експлуатації обладнання, що працює під тиском понад 0.05 МПа, рампи балонні кисневі, колектори рампові, балони з стиснутим газом медичним кисневих пунктів КНП «Здолбунівська ЦМЛ»; інструкції з охорони праці при експлуатації кисневих балонів, затвердженої наказом КНП «Здолбунівська ЦМЛ» від 06.02.2020 №42; протокол від 17.09.2020 №37; протокол від 22.08.2018 №70; інформацію щодо робочих місць, пов`язаних з експлуатацією устаткування підвищеної небезпеки при діяльності лікарняних закладів, а саме посудин, що працюють під тиском понад 0.05 МПа, рампи балонні кисневі (колектори рампові), балони з стиснутим газом медичним кисневих пунктів КНП «Здолбунівська ЦМЛ»; матеріали атестації робочого місця працівника КНП «Здолбунівська ЦМЛ», який у періоді з 01.04.2011 по 13.10.2020 виконував роботи з експлуатації устаткування підвищеної небезпеки при діяльності лікарняних закладів, а саме посудин, що працюють під тиском понад 0.05 МПа кисневі пункти КНП «Здолбунівська ЦМЛ» в складі рампи балонні кисневі (колектори рампові), балони з стиснутим газом медичним (кисневі балони)».

Заявник також вказує, що ухвалою суду від 31.05.2024 суддя не витребувала у позивача інструкцію з охорони праці при користуванні балонами з киснем, затвердженої наказом КНП «Здолбунівська ЦМЛ» від 06.02.2020 №42.

Заявник зазначає, що вищевикладене викликає сумнів в неупередженості судді Рівненського окружного адміністративного суду Недашківської К.М. під час розгляду справи №460/4094/24, що є підставою для відведення судді від розгляду справи.

За приписами частини третьої статті 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до частини першої статті 40 КАС України, питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість (частина третя статті 40 КАС України).

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу (частина четверта статті 40 КАС України).

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість заяви про відвід головуючого судді, суд зазначає таке.

Суд зазначає, що підстави для відводу судді визначені нормами статей 36 та 37 КАС України.

За правилами частини першої статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (частина друга статті 36 КАС України).

Отже, підстави для відводу, у тому числі самовідводу судді, можна умовно поділити на безумовні - ті, що чітко визначені законом, й оціночні - які вимагають оцінки.

Так, безумовними є наступні підстави: 1) якщо суддя брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо суддя є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 3) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу; 4) підстави, встановлені статтею 37 КАС України. Наявність цих юридичних фактів достатньо для того, щоб суддя був відведений.

До оціночних підстав належать такі підстави, як: 1) якщо суддя прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 2) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Тобто особа, яка заявляє відвід судді із вказаної підстави, повинна навести конкретні факти упередженості судді та підтвердити їх відповідними доказами, що дають підставу для застосування даної норми.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини (ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997) закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатись особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці виділяє наступні критерії оцінки неупередженості: 1) суб`єктивний - беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі; 2) об`єктивний - визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Не дивлячись на те, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. У даному контексті можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справах «П`єрсак проти Бельгії», «Кіпріану проти Кіпру», «Грівз проти Сполученого Королівства»).

Щодо суб`єктивного критерію, то він полягає у з`ясуванні особистих переконань конкретного судді у певній справі. Проте презюмується особиста неупередженість.

Щодо об`єктивного критерію, то необхідно визначити поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді.

При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення ЄСПЛ у справі «Клейн та інші проти Нідерландів»).

Для відведення судді, в разі наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності, необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Разом з тим, не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Суд зазначає, що фактично третьою особою заявлений відвід через незгоду з постановленими процесуальними рішеннями судді; ухвала суду від 27.05.2024 направлена на електронну адресу третьої особи; ухвалою суду від 31.05.2024 витребувано у позивача інструкцію з охорони праці при експлуатації кисневих балонів, затвердженої наказом КНП «Здолбунівська ЦМЛ» від 06.02.2020 №42; ухвала з питань витребування доказів від 31.05.2024 містить посилання на норми КАС України, які регулюють питання витребування доказів.

Суд також зазначає, що звернення позивача до суду з позовом є його правом, та не може свідчити про будь-яке зловживання правами.

Суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Вказані у заяві про відвід головуючого судді обставини, не свідчать та не можуть свідчити про наявність підстав для відводу, тому заява є необґрунтованою.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 36-40, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати заяву ОСОБА_1 про відвід судді К.М. Недашківської необґрунтованою та передати справу №460/4094/24 для вирішення питання про відвід судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу і підлягає визначенню у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя К.М. Недашківська