Справа № 480/10986/23
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2024-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2024 р.Справа № 480/10986/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Щурової К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 (головуючий суддя І інстанції: О.О. Осіпова, повний текст складено 15.03.24 року) по справі № 480/10986/23

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області , Роменського районного відділу поліції ГУНП в Сумській області

про визнання незаконним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Роменського РВП ГУНП в Сумській області №389 від 05.10.2023 в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що факт вчинення ним дисциплінарного проступку відповідачем не доведений, отже останнім необґрунтовано та без достатніх підстав притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності. Вказував, що під час обрання дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Крім того, зауважував, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності здійснено без попередньої згоди виборного профспілкового органу, членом якого він є.

Враховуючи наведене, вважав спірний наказ протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Роменського районного відділу поліції в Сумській області №389 від 05.10.2023 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції ВП №1 (с. Недригайлів) Роменського РВП ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_1 за порушення вимог пункту 12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020р. №375 у частині прибуття на місці події, неекіпірованого засобом індивідуального захисту (бронежилету).

У задоволенні інших вимог - відмовлено.

Позивач, не погодившись із судовим рішенням в частині відмови в задоволенні позову, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, просив скасувати рішення суду першої інстанції в цій частині та ухвалити нове про задоволення позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що висновок службового розслідування не конкретизований, оскільки не містить чіткого визначення, в чому саме полягає допущене позивачем порушення, не встановлено причинний зв`язок між діянням та його наслідками, вимоги законодавства або посадові обов`язки, які порушив ОСОБА_1 , ступінь тяжкості вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Також, вказує на неврахування судом першої інстанції порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, а саме не надання позивачу можливості скористатись правом на захист, а також не повне встановлення мети, мотиву та наслідків надуманого проступку.

Крім того, звертає увагу, що суд першої інстанції залишив поза увагою неможливість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності без отримання попередньої згоди профспілкового органу, членом якого він є.

Головне управління Національної поліції в Сумській області (далі - відповідач 1), не погоджуючись з судовим рішенням в частині задоволення позову, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просило скасувати рішення суду в цій частині та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування зазначає, що перебування позивача на місці оформлення ДТП без засобів індивідуального захисту (бронежилета) в порушення пункту 12 розділу ХШ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357 підтверджується рапортом майора поліції ОСОБА_2 , що не врахував суд першої інстанції.

Вважає, що рапорт заступника начальника УПД ГУНП в Сумській області - начальника відділу організації діяльності груп реагування майора поліції ОСОБА_2, який 19.09.2023 о 07:30 заступив у добовий наряд заступником відповідального від керівництва ГУНП в Сумській області та здійснював перевірку несення служби у ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП та Конотопського РВП є належним доказом вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.

Отже, відповідачем доведено належними та допустимими доказами вчинення позивачем дисциплінарного проступку та притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Роменський районний відділ поліції ГУНП в Сумській області (далі - відповідач 2) не надав відзиви на апеляційні скарги.

Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, позивач подав заяву про розгляд справи без його участі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ОСОБА_1 проходить службу у ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП ГУНП в Сумській області на посаді старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції, є головою Об`єднаної профспілкової організації УМВС України в Сумській області, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

20.09.2023 до начальника ГУНП в Сумській області надійшов рапорт від начальника організації діяльності груп реагування майора поліції ОСОБА_2 про виявлені недоліки під час перевірки 19.09.2023 ВП № 1 (с.Недригайлів) Роменського РВП ГУНП в Сумській області.

Зокрема, ОСОБА_2 зазначив, що у ході перевірки на автомобільній дорозі Т-1904 виявлено наряд ГРПП ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП «Ніцца - 16», який займався оформленням ДТП без потерпілих. На момент перевірки о 14.20 год. у відповідності до стандарту МВС України СОУ 78-45-011-2006 «Технічні засоби огородження місць дорожньо-транспортних пригод. Загальні вимоги. Правила застосування», наряд не забезпечив огородження місця ДТП конусами або інформаційним таблом «Увага! оформлення ДТП», якими наряд ГРПП забезпечений в повному обсязі, що спричинило ускладнення у роз`їзді між учасниками дорожнього руху, так як не були чітко визначені межі ДТП. Крім того, старший інспектор СРПП ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП капітан поліції ОСОБА_1 відпрацьовував подію без засобу бронезахисту у порушення вимог п. 12 розділу XIII інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №. 357, недолік усунув на місці після нагадування (а.с. 60-61).

Наказом Роменського РВП ГУНП в Сумській області № 371 від 21.09.2023 «Про призначення та проведення службового розслідування і утворення дисциплінарної комісії» призначено службове розслідування з метою з`ясування обставин, викладених у рапорті від 20.09.2023 (а.с. 56-57).

Під час службового розслідування відповідачем опитано позивача, сержанта поліції ОСОБА_4 , капітана поліції ОСОБА_5 , досліджено рапорт ОСОБА_2, за наслідком якого складено висновок службового розслідування від 05.10.2023 (а.с. 62-69).

Висновком службового розслідування встановлено порушення, зокрема, ОСОБА_1 пунктів 1,2 пункту 1 статті 18 розділу ІІІ Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 2, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України», що виразилося у порушенні вимог пункту 12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020р. №357, у частині прибуття на місце події, не екіпірований засобом індивідуального захисту (бронежилетом), а також вимоги стандарту МВС України СОУ 78-45-011-2006 «Технічні засоби огородження місць дорожньо-транспортних пригод. Загальні вимоги. Правила застосування» - не забезпечення огородження місця ДТП конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП», що призвело до ускладнення у роз`їзді між учасниками дорожнього руху, оскільки не були чітко визначені межі ДТП та визнано за необхідне застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Пунктом 2 наказу Роменського РВП ГУНП в Сумській області від 05.10.2023 № 389 наказано за вчинення дисциплінарного проступку застосувати до старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани (а.с. 11-14).

В наказі зазначено про вчинення дисциплінарного проступку капітаном поліції ОСОБА_1 , а саме прибуття на місце події, не екіпірований засобом індивідуального захисту (бронежилетом), не забезпечення огородження місця ДТП конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП», що призвело до ускладнення у роз`їзді між учасниками дорожнього руху, оскільки не були чітко визначені межі ДТП.

Не погодившись з наказом відповідача, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.

Задовольняючи частково позов, суд першої інстанції виходив з недоведеності відповідачем вчинення позивачем дисциплінарного проступку в частині прибуття ОСОБА_1 на місце події, не екіпірованого засобом індивідуального захисту (бронежилетом).

В свою чергу, за висновками суду першої інстанції, не забезпечення огородження місця ДТП конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП» доведено відповідачем належними доказами та фактично визнається позивачем, а тому притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани є правомірним.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1,2 ст. 19 Закону №580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону №580-VIІІ поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до пунктів 2, 8 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку, а саме: прибуття на місце події, не екіпірований засобом індивідуального захисту (бронежилетом), не забезпечення огородження місця ДТП конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП», що призвело до ускладнення у роз`їзді між учасниками дорожнього руху, оскільки не були чітко визначені межі ДТП.

Так, висновком службового розслідування встановлено, що 19.09.2023 наряд ГРПП ВП № 1 (с.Недригайлів) Роменського РВП у складі старшого інспектора СРПП ВП № 1 (с.Недригайлів) Роменського РВП капітана поліції ОСОБА_1. та поліцейського СРПП ВП № 1 (с.Недригайлів) Роменського РВП сержанта поліції ОСОБА_4, здійснювали оформлення ДТП без потерпілих на автомобільній дорозі Т-1904.

Під час прибуття на місце оформлення ДТП позивач перебував на місці оформлення ДТП без засобів індивідуального захисту (бронежилета).

Також, місце ДТП на автомобільній дорозі Т-1904 не було огороджене конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП», що спричинило ускладнення у роз`їзді між учасниками дорожнього руху, оскільки не були чітко визначені межі ДТП.

Щодо доводів апеляційної скарги відповідача.

Судом першої інстанції визнано недоведеним вчинення дисциплінарного проступку в частині перебування ОСОБА_1 на місці оформлення ДТП без засобів індивідуального захисту (бронежилета), оскільки вказані обставини не підтверджені належними доказами.

Натомість, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку в цій частині підтверджується рапортом заступника начальника УПД ГУНП в Сумській області - начальника відділу організації діяльності груп реагування майора поліції ОСОБА_2, який 19.09.2023 о 07:30 заступив у добовий наряд заступником відповідального від керівництва ГУНП в Сумській області та здійснював перевірку несення служби у ВП № 1 (с. Недригайлів) Роменського РВП та Конотопського РВП.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 12 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.05.2020 за № 443/34726, (далі - Інструкція № 357), встановлено, що наряд поліції, який прибув на місце події, повинен бути екіпірований відповідно до пункту 10 цього розділу.

Згідно з п. 10 розділу XIII Інструкції № 357 поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, крім зазначеного озброєння, - ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Наряд поліції, який прибув на місце події, повинен бути екіпірований відповідно до пункту 10 цього розділу. Контроль за екіпіруванням нарядів поліції при виїзді на місце події покладається: у ГУНП - на відповідального по ГУНП, у ТВП - на начальника ТВП та відповідального по ТВП (начальника СРПП), в УПП - на відповідального по УПП, в УПО - на відповідального по УПО (пункт 12 розділу XIII Інструкції №357).

Згідно з п. 9 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.10.2018 № 828, спеціальні засоби для постійного носіння видає відповідальний за озброєння на підставі витягу з наказу про постійне зберігання й носіння спеціальних засобів та рапорту поліцейського щодо їх видачі з дозволом керівника підрозділу, в якому поліцейський несе службу. Одночасно зі спеціальними засобами поліцейському видають спорядження для їх відкритого чи прихованого носіння, а також приладдя для догляду за його матеріальною частиною. Отримання поліцейським спеціальних засобів, спорядження до них і приладдя фіксують у картці обліку озброєння.

Відтак, як вірно зазначив суд першої інстанції, під час прибуття на місце події позивач зобов`язаний перебувати у засобах індивідуального захисту (бронежилеті та захисному шоломі), активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості).

Як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів, ОСОБА_1 був забезпечений засобами індивідуального захисту, зокрема бронежилетом, перебуваючи у наряді 19.09.2023, що підтверджується підписом позивача у Книзі нарядів №347 ВП№1 (с. Недиргайлів) Роменського РВП ГУНП в Сумській області (т. 1 а.с.117).

ОСОБА_2 у рапорті повідомив начальника ГУ НП в Сумській області, що позивач прибув на місце події без засобу індивідуального захисту (бронежилету), але усунув вказаний недолік на місці після нагадування.

При цьому, зазначив, що наряд ГРПП прибув на місце події о 14.01 год, а перевірка розпочалася о 14 год. 20 хв., тобто через 20 хв. після прибуття наряду на місце події.

Водночас, із доданих до рапорту фотокарток не вбачається факту перебування позивача на місці події без засобу індивідуального захисту (бронежилету), в тому числі й на момент прибуття його на місці події о 14 год. 01 хв., як це вказано у висновку службового розслідування.

Висновок службового розслідування не містить посилання на дослідження дисциплінарною комісією будь-яких інших доказів порушення позивачем службової дисципліни у вказаній частині, окрім рапорту ОСОБА_2 (а.с. 60-61).

Інших доказів, зокрема, відеозаписів із відеореєстраторів поліцейських, які перебували в наряді разом із ОСОБА_1 , відповідачем ні суду першої, ні апеляційної інстанції не надано.

Натомість, лише рапорт працівника поліції не є достатнім та беззаперечним доказом вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Водночас, опитаний під час службового розслідування ОСОБА_1 в частині відсутності бронежилета пояснень не надав, зазначивши, що дисциплінарного проступку не вчиняв.

Як вірно зазначив суд першої інстанції дисциплінарна комісія не забезпечила повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку в частині відсутності у позивача засобів індивідуального захисту на місці події, а тому дійшов правильного висновку про скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності капітана поліції ОСОБА_1 за порушення вимог пункту 12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020р. №375, у частині прибуття на місці події, неекіпірованого засобом індивідуального захисту (бронежилету).

Доводи апеляційної скарги відповідача правильності висновків суду першої інстанції в цій частині не спростовують.

Щодо порушення позивачем вимог стандарту МВС України СОУ 78-45-011-2006 «Технічні засоби огородження місць дорожньо-транспортних пригод. Загальні вимоги. Правила застосування» в частині не забезпечення огородження місця ДТП конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП».

Відповідно до пп. 2 п. 1 розділу ІХ «Порядок дій нарядів патрульної поліції, груп реагування патрульної поліції та інших нарядів поліції, залучених до реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події» Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 р. № 357 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорії «Гама», необхідно:

1) негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце);

2) за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування. Такі відмітки проставляються невідкладно після прийняття виклику, прибуття на місце події та після закінчення виконання завдання;

3) за наявності на місці події осіб, які потребують медичної допомоги, викликати екстрену медичну допомогу, до прибуття якої вживати невідкладних заходів, спрямованих на врятування та збереження життя людини;

4) за наявності на місці події заявника (потерпілого) з`ясувати обставини правопорушення або події;

5) у разі підтвердження ознак учиненого кримінального правопорушення поінформувати диспетчера (оперативного чергового) про необхідність направлення СОГ та перебувати на місці події до її прибуття;

6) до прибуття СОГ забезпечити охорону місця події та слідів учиненого кримінального правопорушення, унеможливити доступ на місце події сторонніх осіб. За необхідності місце події огородити спеціальною стрічкою "поліція" та здійснювати заходи із забезпечення безпеки дорожнього руху. Після прибуття СОГ виконувати доручення старшого СОГ. У разі отримання нарядом поліції охорони до прибуття СОГ сигналу "Тривога" з об`єкта, що охороняється, повідомити про це диспетчера (оперативного чергового) для направлення на місце події найближчого наряду поліції, та здійснити негайне реагування на сигнал "тривога";

7) установити потерпілих, свідків або очевидців кримінального правопорушення, прикмети осіб, які підозрюються в його вчиненні, та вжити заходів для їх затримання. Про прикмети правопорушників, напрямок їх руху (марка, модель транспортного засобу, номерний знак, інші характерні ознаки), об`єкти посягань поінформувати диспетчера (оперативного чергового) для орієнтування інших нарядів поліції;

8) у разі реагування на правопорушення або подію, які не містять ознак кримінального правопорушення, невідкладно забезпечити збирання необхідних матеріалів перевірки;

9) якщо заяви і повідомлення про правопорушення або події не потребують додаткової перевірки, за наявності планшетного пристрою поліцейський повинен увести до системи ІПНП відомості про обставини події, ужиті заходи та зазначити, що звернення розглянуто на місці або відомості про подію не підтвердилися;

10) з`ясувати в заявника (потерпілого) абонентський номер та адресу електронної пошти, а також зручний для нього спосіб отримання відповіді про результати розгляду його заяви чи повідомлення.

Стандарт МВС України СОУ 78-45-011-2006 «Технічні засоби огородження місць дорожньо-транспортних пригод. Загальні вимоги. Правила застосування» визначає порядок огородження місця дорожньо-транспортної пригоди.

Відповідно до Стандарту першими встановлюються технічні засоби огородження, найбільш віддалені від місця ДТП. Технічні засоби організації дорожнього руху встановлюються в такій послідовності: 1) дорожні знаки: попереджувальні знаки; знаки пріоритету; заборонні знаки; наказові знаки; 2) напрямні пристрої: конуси; пристрої світлосигнальні; інформаційне табло; стрічка сигнальна; 3) світлофори дорожні (мобільні). Демонтаж технічних засобів огородження місця ДТП має проводитися у зворотному порядку.

Розмір зони ДТП має бути мінімальним, у той же час повинен убезпечувати фахівців, що працюють на місці ДТП, а також забезпечувати безпечний режим руху пішоходів та транспортних засобів. На початку зони ДТП установлюються табличка «Увага! ДТП» та дорожній знак 3.29 «Обмеження максимальної швидкості».

За необхідності разом з ними можна встановлювати дорожні знаки 1.5.1-1.5.3 «Звуження дороги» (поза населеними пунктами на відстані 150 м), дорожній знак 1.26 «Двосторонній рух» (поза населеними пунктами на відстані 150 м, у населених пунктах, як правило, 50 м).

Установлення тимчасових дорожніх знаків 3.29 проводиться таким чином, щоб забезпечити ступінчасте послідовне зменшення швидкості транспортних засобів перед місцем ДТП з кроком не більше 20км/год.

Інформаційне табло, наприклад, «Увага! ДТП», може встановлюватися на будь-якій відстані від місця ДТП, але в одному створі зі встановленими тимчасовими дорожніми знаками в зоні ДТП. Безпосередньо перед місцем ДТП установлюються дорожні знаки 4.1 «Рух прямо» або 4.9 «Об`їзд перешкоди з правого або лівого боку».

За необхідності, одночасно на стійці із знаком 4.1 може встановлюватися дорожній знак 2.5 «Перевага зустрічного руху» або 2.6 «Перевага перед зустрічним рухом» - для організації руху по смузі проїзної частини, призначеної для руху транспортних засобів у зустрічному напрямку, де неможливий або небезпечний зустрічний роз`їзд транспортних засобів при інтенсивності руху, що забезпечує саморегулювання зустрічного роз`їзду, та видимості всієї ділянки та протилежного в`їзду на нього з кожного боку вузької ділянки дороги.

Якщо умови для застосування дорожніх знаків 2.5 «Перевага зустрічного руху» або 2.6 «Перевага перед зустрічним рухом» не виконуються, необхідно застосовувати регулювання руху на цих ділянках за допомогою регулювальника або мобільних світлофорів. Дорожній знак 4.1 «Рух прямо» застосовується, залежно від ситуації, як дорожні знаки 4.2, 4.3, 4.7, 4.8, обертаючи його навколо своєї вісі при встановленні. Дорожні знаки 4.1 «Рух прямо», 4.9 «Об`їзд перешкоди з правого або лівого боку» мають застосовуватися разом із напрямними засобами. Напрямні засоби встановлюються для позначення траєкторії руху транспортних засобів при об`їзді місця ДТП. На напрямних конусах та віхах рекомендується встановлювати світлосигнальні пристрої.

У темний час доби та в умовах недостатньої видимості застосування світлосигнальних пристроїв обов`язкове на всіх дорогах, незалежно від їх освітленості. Крім того, обов`язкове їх застосування на ділянках дороги під мостами, шляхопроводами, естакадами або в тунелях.

Факт того, що місце ДТП 19.09.2023 на автомобільній дорозі Т-1904 не було огороджене конусами або інформаційним табло «Увага! Оформлення ДТП», підтверджується висновком службового розслідування , фотокартками, рапортом ОСОБА_2, письмовим поясненнями ОСОБА_1 та його напарника ОСОБА_4 , (а.с. 60-61,71-72).

Доводи позивача про те, що він з ОСОБА_4 вирішили першочергово надати медичну допомогу водіям транспортних засобів, які прийняли участь у ДТП, а тому не мав можливості виставити знак «Увага! Оформлення ДТП» та конуси колегія суддів оцінює критично, оскільки з пояснень водіїв ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , а також протоколу про адміністративне правопорушення серії ААД №007682 вбачається, що ДТП було без травмованих (а.с.114-115).

Крім того, як вже зазначалось, наряд ГРПП прибув на місце події о 14.01 год, тоді як перевірка розпочалася о 14:20 год, тобто позивач мав 20 хв. від моменту прибуття на місце події до моменту початку перевірки для виявлення потерпілих від ДТП для з`ясування необхідності надання їм первинної медичної допомоги та огородження відповідного місця події.

Колегія суддів зазначає, що не огородження місця ДТП може ускладнити рух транспортних засобів на відповідній ділянці дороги, сприяючи вчиненню інших дорожньо-транспортних пригод внаслідок неможливості їх належного роз`їзду.

Відтак, застосований до позивача вид дисциплінарного стягнення у вигляді догани відповідає характеру вчиненого ним дисциплінарного проступку, обставинам, за яких він був вчинений, враховано особу порушника, ступінь її вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

З урахуванням наведених обставин колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про підтвердження належними та допустимими доказами, в установленому законодавством порядку вчинення позивачем вищенаведеного порушення, за яке до нього спірним наказом застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Доводи апеляційної скарги позивача щодо порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, а саме не надання позивачу можливості скористатись правом на захист, а також не повне встановлення мети, мотиву та наслідків надуманого проступку колегія суддів вважає безпідставними з огляду на наступне.

Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІV Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно п. 13 розділу V Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз положень пунктів 2, 3 розділу IV Порядку № 893 свідчить про те, що член дисциплінарної комісії, який проводить службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни має право, зокрема, одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування.

У свою чергу, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування має право на захист шляхом участі у службовому розслідуванні, у тому числі надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи. Водночас поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, наділено також правом відмовитися від надання пояснень.

Положення пункту 7 розділу V Порядку № 893 свідчать, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження та лише на підставі окремого рішення керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. Лише у випадку розгляду справи у відкритому засіданні поліцейський, який притягається до відповідальності, повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією. У разі ж розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Отже у тих випадках, коли рішенням керівника, який призначив службове розслідування, не призначено розгляд дисциплінарною комісією справи у відкритому засіданні, поліцейський може реалізувати право на захист шляхом надання відповідних пояснень з доданими до них документами та матеріали. У поясненнях також може бути заявлено клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи.

Вказана правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 200/11250/19-а, від 08 лютого 2024 року у справі № 640/8784/21.

Судом встановлено, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією на пропозицію відповідача позивач надав пояснення. Водночас, будь-яких клопотань про бажання скористатись правовою допомогою позивач не заявляв, а отже відповідачем не порушено право позивача на захист.

В свою чергу, чинним законодавством України передбачено право, а не обов`язок поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та дисциплінарної комісії надавати і, відповідно, одержувати пояснення щодо обставин, які досліджуються, а також заявляти відповідні клопотання.

Доводи позивача про не повне встановлення відповідачем мети, мотиву та наслідків надуманого проступку колегія суддів вважає такими, що фактично свідчать про незгоду з висновками службового розслідування.

Щодо доводів апеляційної скарги позивача про неможливість притягнення його до дисциплінарної відповідальності без отримання попередньої згоди профспілкового органу, членом якого він є.

Судом встановлено, що позивач є головою Об`єднаної профспілкової організації УМВС України в Сумській області, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч. 11 ст. 62 Закону України «Про Національну поліцію» в органах (закладах, установах) поліції з метою захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів поліцейських відповідно до вимог законодавства можуть утворюватися професійні спілки. Обмеження прав професійних спілок поліцейських порівняно з іншими професійними спілками не допускається.

Частиною 1 ст. 104 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що для захисту своїх прав та законних інтересів працівники поліції можуть утворювати професійні об`єднання та професійні спілки відповідно до Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності».

Профспілки діють відповідно до законодавства та своїх статутів (ст. 14 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»).

Частиною 1 ст. 19 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» передбачено, що профспілки, їх об`єднання здійснюють представництво і захист трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілок в державних органах та органах місцевого самоврядування, у відносинах з роботодавцями, а також з іншими об`єднаннями громадян.

Відповідно до частин 2, 3 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного органу, членами якого вони є.

Звільнення членів виборного профспілкового органу підприємства, установи, організації (у тому числі структурних підрозділів), його керівників, профспілкового представника (там, де не обирається виборний орган профспілки), крім додержання загального порядку, допускається за наявності попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є, а також вищестоящого виборного органу цієї профспілки (об`єднання профспілок).

Згідно ч. 9 ст. 41 Закону № 1045-XIV положення цієї статті в частині особливостей притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення, а також положення частин третьої і четвертої статті 22 цього Закону не поширюються на прокурорів, поліцейських, працівників Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України та органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового та митного законодавства.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що на позивача не розповсюджується положення вищевказаних законів в частині обов`язкової згоди профспілкової організації на притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки самим Законом України «Про Національну поліцію» не вимагається отримання такої згоди від виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник.

Вказаний висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 28.01.2020 у справі № 200/2048/19-а.

З урахуванням наведеного, вірним є висновок суду першої інстанції про відсутність у відповідача обов`язку отримувати згоду профспілки на оголошення ОСОБА_1 догани.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність його рішення в частині порушення позивачем Стандарту МВС України СОУ 78-45-011-2006 «Технічні засоби огородження місць дорожньо-транспортних пригод. Загальні вимоги. Правила застосування».

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про правомірність спірного наказу в цій частині та притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційних скарг спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , Головного управління Національної поліції в Сумській області залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 22.02.2024 по справі № 480/10986/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 01.07.2024 року