Справа № 480/863/24
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2024 р.Справа № 480/863/24
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Токар А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 18.03.2024, головуючий суддя І інстанції: О.М. Кунець, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, по справі №480/863/24

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1

про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

02 лютого 2024 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 , апелянт), за допомогою засобів поштового зв`язку, звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Міністерства оборони України (далі - відповідач, МО України), третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі - ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати протокол № 9/в від 24 травня 2023 засідання комісії МО України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум в частині відмови ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) в призначенні одноразової грошової допомоги, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України №975 від 25.12.2013 «Про затвердження порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобов`язаних та резервістів, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві»(надалі - постанова № 975);

- зобов`язати МО України прийняти рішення про призначення одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 , передбаченої Постановою №975, у зв`язку із встановленням 25% втрати працездатності, травмі, яка пов`язана з захистом Батьківщини, та вжити заходів до її виплати.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 р. визнано неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 з позовною заявою до МО України, третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії та відмовити в задоволенні клопотання про його поновлення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до МО України, третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії - залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати зазначену ухвалу від 18 березня 2024 р. та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на протиправність оспорюваної ухвали.

Відповідачі правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Третя особа надала клопотання про розгляд справи без його участі, в якому також просило відмовити у задоволенні вимог позивача

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в її межах, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм процесуального права, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Позивач подав до суду першої інстанції, разом із позовом, клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

09/02/2024 eхвалою Сумського окружного адміністративного суду визнано поважними причину пропуску позивачем строку для звернення з даним позовом до суду та поновлено йому цей строк, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Від представника ІНФОРМАЦІЯ_3 до Сумського окружного адміністративного суду надійшли пояснення, в яких заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду. В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що оскаржуваний протокол позивач отримав ще у червні 2023 року , а саме - 14.06.2023 під підпис.

04/03/2024 eхвалою Сумського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску.

12.03.2024 представником позивача подано клопотання про поновлення строку звернення до суду.

18/03/2024 ухвалою Сумського окружного адміністративного суду визнано неповажними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду ОСОБА_1 з позовною заявою до МО України, третя особа: ІНФОРМАЦІЯ_2 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії та відмовлено в задоволенні клопотання про його поновлення

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду з цим позовом, передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з мотивами та висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Кодекс адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно зі ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку з відмовою МО України у призначенні позивачеві одноразової грошової допомоги, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України №975 та приписами ст. 16-2 та 16-3 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

Тобто, аналіз приписів Постанови №975 та Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» дає підстави для висновку, що одноразова грошова допомога у разі часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, є соціальною гарантією для відповідної категорії громадян та не пов`язана з прийняттям громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби

Отже, до спірних правовідносин суд першої інстанції мав застосувати шестимісячний строк звернення до суду, визначений ч. 2 ст. 122 КАС України, а не місячний строк звернення до суду, визначений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Також колегія суддів, з урахуванням висновку про безпідставність застосування місячного строку звернення до суду, вважає, що суд першої інстанції не повно встановив обставини, які свідчать про поважність причин пропуску строку звернення позивача до суду із позовом у цій справі, виходячи із наступного.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, а Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 18 квітня 2022 року №259, затвердженого Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Водночас, суд першої інстанції не звернув увагу на ту обставини, що позивач є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення та відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №65/2022 «Про загальну мобілізацію», а спірні правовідносини виникли у зв`язку з отриманням ним травму саме під час бойових дій. Вказані обставини можуть свідчити про пропуск строку звернення позивача до суду за захистом його прав з поважних причин та є підставою для поновлення судом строків, встановлених частиною другою статті 122 КАС України.

Аналогічний підхід було застосовано Верховним Судом під час вирішення питання про поновлення процесуальних строків в ухвалах від 2 червня 2022 року у справі № 757/30991/18-а, від 14 липня 2022 року у справі № 380/10696/21, від 27 липня 2022 року у справі № 380/13558/21, від 27 липня 2022 року у справі № 380/12913/21, від 4 серпня 2022 року у справі № 420/2429/20, від 12 серпня 2022 року у справі № 400/3957/21 та від 21 вересня 2022 у справі № 360/4969/21 , від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22.

Також колегія суддів зазначає, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений підхід неодноразово був застосований Верховним Судом, зокрема у постановах від 21 травня 2021 року у справі № 1.380.2019.006107, від 22 липня 2021 року у справі № 340/141/21, від 16 вересня 2021 року у справі № 240/10995/20 та від 12 вересня 2022 року у справі №120/16601/21-а.

Згідно із статтею 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до частини третьої статті 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За таких обставин ухвала Сумського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 р. підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у цій справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи апелянта, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Керуючись ст. 310, 312, 315, 320, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 18 березня 2024 року по справі №480/863/24 скасувати.

Справу № 480/863/24 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи..

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін
Повний текст постанови складено 01.07.2024.