Справа № 440/15620/23
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2024-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2024 р.Справа № 440/15620/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,

за участю секретаря судового засідання Кривенка Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Полтавської митниці на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2024, суддя С.С. Сич, повний текст складено 16.02.24 по справі № 440/15620/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю багатопрофільна фірма "АСТРА" до Полтавської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ БФ "АСТРА", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати рішення Полтавської митниці про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000067/2 від 20.04.2023.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000067/2 від 20.04.2023 необґрунтоване та прийняте з порушенням вимог Митного кодексу України, оскільки: сплата проводиться у грошовій одиниці - гривні і саме така сума включена в витрати; згідно погодженої заявки рахунки виставляються у національній грошовій одиниці України за курсом НБУ на день виставлення рахунку та перевірити правильність розрахунку можна звичайними математичними діями; при розмитненні взагалі не подавалась заявка на транспортування від 13.12.2022 № 14, а згідно наданих документів, всі розрахунки проведені вірно; при підписанні заявки № 23 експедитор надає загальну погоджену ціну брутто з врахуванням своїх експедиційних послуг. Позивач наводить калькуляцію та метод розрахунку заявки-рахунку, а зауваження, що рахунок-фактура на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929 не підписаний сторонами не відповідає дійсності, оскільки до митної декларації було додано рахунок з підписом та печаткою. Щодо прейскурантів (прайс-листів) позивач зазнає, що прайс-листи виробника є додатковим документом довільної форми та законодавство не встановлює вимог до його форми та змісту. Вказує, що згідно зовнішньоекономічного договору ціна товару, що був предметом поставки, вже включає в себе вартість упаковки та маркування, а тому за правилами частини 10 статті 58 Митного кодексу України ці складові не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару та вони не можуть вплинути на правильність визначення позивачем митної вартості. Вважає, що факт наявності у митного органу інформації, що нібито аналогічний товар розмитнювався раніше за вищою вартістю, за відсутності інших визначених законом підстав, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 по справі № 440/15620/23 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Полтавської митниці про коригування митної вартості товарів № UА806020/2023/000067/2 від 20 квітня 2023 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю багатопрофільна фірма "АСТРА" витрати зі сплати судового збору в розмірі 26840 грн. (двадцять шість тисяч вісімсот сорок гривень) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5000 грн. (п`ять тисяч гривень).

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що згідно заявки на транспортування від 15.02.2023 № 23 вартість транспортних витрат вказана у дол.США та євро, розрахунок за послуги проводиться в національній валюті згідно курсу НБУ на день виставлення рахунку. У поданих до митного оформлення рахунках не зазначено курс дол.США та євро, сума транспортних зазначена у гривні. Курс НБУ станом на день виставлення рахунку від 14.03.2023 №929 становив: 1 дол.США 36,5686 грн. Згідно заявки на транспортування від 15.02.2023 №23 вартість фрахту (морського перевезення) становить 995 дол.США за контейнер. Отже, морський фрахт за 30 морських контейнерів у перерахунку в гривню станом на 14.03.2023 становить: 995 дол.США х 30 контейнери х курс дол.36,5686 = 1091572,71 грн. Проте, згідно рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929 морський фрахт за 30 контейнерів становить 1020263,94 грн. Таким чином, числові значення складових митної вартості містять розбіжності. Одночасно, рахунок-фактура на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929, не підписаний сторонами. До митного оформлення подано страховий поліс від 23.02.2023 № 015811Гг2пп/14, згідно якого вантаж застраховано на маршрут слідування Циндао (Китай) Гданськ (Польща). Також декларантом подано прайс-лист від 09.01.2023 Б/н, проте даний документ має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МКУ, адже містить інформацію про ціни лише на асортимент товарів, задекларованих у МД №UA806020/2023/004837 від 19.04.2023. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари. Вказує, що прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Також зазначає, що під час розрахунку митної вартості встановлено, що згідно інвойсу від 17.02.2023 № 150С вартість товару вагою нетто 820 665 кг становить 675392,82 дол.США без урахування вартості послуг пакування та тари (упаковки), вагою 4 280 кг. Пункт 2 контракту від 29.11.2019 № SDCI20191129 передбачає, що вартість пакування і маркування включено в ціну товару. Ціна товару по контракту включає вартість пакування, однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару). Враховуючи вищевикладене, вважає, що документи, подані декларантом для підтвердження митної вартості містять розбіжності та не містять інформації про усі складові митної вартості.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не надав.

Сторони про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи у відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 29.11.2019 між ТОВ БФ АСТРА (покупець) та китайською компанією Shandong Castle International Trade Co.LTD (продавець) укладено контракт № SDCI120191129, за умовами якого продавець зобов`язався продати, а покупець зобов`язався придбати товар із характеристиками, у кількості, за ціною та на суму згідно специфікацій, які є невід`ємною частиною цього контракту. Кожна специфікація відповідає окремій замовленій партії товару (пункт 1 контракту).

Відповідно до пункту 2 контракту ціни встановлюються в доларах США індивідуально для кожної замовленої партії товару та їх слід розуміти як FOB-Циндао, Китай (Інкотермс-2010). Ціна включає вартість виробництва, пакування, маркування, вантажних робіт у країні продавця, доставки до порту відправлення, а також всі податки та збори у країні продавця.

Згідно з пунктом 3 контракту для кожної окремої Специфікації виробництво замовленого товару, його митне оформлення у країні походження та доставка до порту відправлення будуть завершуватись продавцем протягом 30 календарних днів від дати відповідної Специфікації. Умови поставки FOB -Циндао, Китай (Інкотермс-2010).

Пакування товару повинне відповідати нормативно-технічній документації, прийнятій у країні продавця, якщо інше не передбачено у Специфікації до даного контракту. На кожній упаковці має бути заводська етикетка з основними характеристиками товару відповідно до стандартів підприємства-виробника (пункт 5 контракту).

Відповідно до приписів пункту 11 контракт вступає в силу з моменту підписання обома сторонами і діє до 29.11.2024. Будь-які доповнення або зміни до умов чи змісту контракту оформлюються окремою додатковою угодою, яка вступає в силу з моменту підписання обома сторонами. Контракт може бути продовжений за згодою сторін.

Також судом першої інстанції встановлено, що 19.04.2023 з метою митного оформлення товару декларантом подано до митного органу електронну митну декларацію типу ІМ 40 ДЕ № 23UA7U0 /том 1 а.с. 210-212/ на товар: "Прокат плоский з нелегованої (вуглецевої) сталі з полімерним (пофарбованим) покриттям в рулонах: ширина 1000мм, товщина 0.16мм, 0.18мм, ширина 1250мм, товщина 0.25мм,0.30мм, 0,35мм, 0.39мм, 0.43мм (лицева сторона покрита поліестром, зворотня - епоксид) холоднокатаний, негофрований. Марка сталі DХ51D, маса покриття 60г/м2-0,16мм*1000мм: RAL5002 (14,341 т); 0,18мм*1000мм: RAL3005 (35,387 т), RAL8017 (8,566 т); 0,25мм*1250мм: RAL5005 (7,082 т), RAL6005 (32,261 т); 0,30мм*1250мм: RAL6005 (15,695т); 0,35мм*1250мм: RAL1015 (15,223 т), RAL3005 (64,841 т), RAL5005(14,481 т), RAL6005 (62,682 т); RAL9003 (63,127т); Матова фарба RAL3005 (52,076 т), RAL7016 (31,368 т), RAL8017 (42,330 т); 0,39мм*1250мм: RAL1015 (11,103 т), RAL5005 (14,205 т), RAL6005 (36,917т ); RAL9003 (57,055 т); Матова фарба RAL3005 (37,554 т), RAL8017 (40,434 т), RAL9005 (13,700 т); 0,43мм*1250мм: RAL1015 (14,928 т), RAL3005 (11,218 т), RAL5005 (14,807 т), RAL6005 (35,273 т); RAL9003 (15,679 т); Матова фарба RAL3005 (45,094 т), RAL9005 (13,238 т). Всього 214 рулонів.".

У графі 33 митної декларації зазначено код товару 0, у графі 22 вказана валюта USD, загальна сума за рахунком - 675392,82, у графі 42 ціна товару - 675392,8200, код МВВ (графа 43) - 1 /том 1 а.с. 21-24/.

У графі 44 митної декларації № 23UA7U0 від 19.04.2023 декларантом зазначено перелік документів, які надавалися разом із митною декларацією до митного органу: 0003 № 150С-Р сертифікат якості від 17.02.2023 /том 1 а.с. 30-31, 213-214/; 0271 б/н пакувальний лист від 17.02.2023 /том 1 а.с. 32-33, 215-224/; 0380 № 150С рахунок-фактура (інвойс) від 17.02.2023 /том 1 а.с. 34-36, 225-226/; 0705 № 225249506 коносамент від 23.02.2023 /том 1 а.с. 35-36, том 2 а.с. 227-228/; 0714 № SZX230268398 домашній коносамент від 23.02.2023 /том 1 а.с. 37-38, 229/; 0861 № 23С486000286/00011 сертифікат походження товару від 27.02.2023 /том 1 а.с. 39-40, 230-231/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 41, 232/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 42, 233/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 43, 234/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 44, 235/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 45, 236-237/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 46, 238/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 47, 239/; 2720 № накладна ЦІМ від 13.04.2023 /том 1 а.с. 48, 240/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 49, 241/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 50, 242/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 51, 243/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 52, 244/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 53, 245/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 54, 246/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 55, 247/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 56, 248/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 57, 249/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 58, 250/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 59, том 2 а.с. 1-2/; 2720 № накладна ЦІМ/УМВС від 13.04.2023 /том 1 а.с. 60, том 2 а.с. 3/; 2721 № 39600937 залізнична накладна для внутрішнього сполучення від 15.04.2023 /том 1 а.с. 61-64, том 2 а.с. 4-7/; 3000 заявка № 55 некласифікований комерційний документ від 03.04.2023 /том 1 а.с. 66, 183, том 2 а.с. 9/; 3000 заявка № 23 некласифікований комерційний документ від 15.02.2023 /том 1 а.с. 65, 182, том 2 а.с. 8/; 3004 № 929 рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 14.03.2023 /том 1 а.с. 68, том 2 а.с. 10/; 3004 № 871 рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги від 18.04.2023/том 1 а.с. 67, том 2 а.с. 11/; 3005 № 288 банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг від 24.03.2023 /том 1 а.с. 69, том 2 а.с. 12/; 3007 № 301/3 довідка про транспортні витрати від 31.03.2023 /том 1 а.с. 71, том 2 а.с. 14/; 3007 № 0182 документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 18.04.2023 /том 1 а.с. 70, том 2 а.с. 13/; 3014 б/н прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 09.01.2023 /том 1 а.с. 72, 178, том 2 а.с. 15-19/; 3530 № 015811Гг2пп/14 страховий поліс від 23.02.2023 /том 1 а.с. 73-80, том 2 а.с. 20-23/; 4103 специфікація № 150 доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 09.01.2023 /том 1 а.с. 84-85, 187, том 2 а.с. 25-26/; 4103 додаткова угода №1 доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 17.06.2021 /том 1 а.с. 81, том 2 а.с. 24/; 4103 додаткова угода № 2 доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 25.01.2022 /том 1 а.с. 82, том 2 а.с. 27/; 4103 додаткова угода № 6 доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 09.03.2023 /том 1 а.с. 83, том 2 а.с. 28/; 4104 № SDCI20191129 зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів від 29.11.2019 /том 1 а.с. 86-88, том 2 а.с. 29-31/; 4103 договір № 00112/17 транспортно-експедиторського обслуговування від 28.12.2017 /том 1 а.с. 89-96, том 2 а.с. 32-39/; 4101 договір № 24032021 транспортно-експедиторського обслуговування від 24.03.2021 /том 1 а.с. 97-102, том 2 а.с. 40-47/; 9000 сертифікат № 233700В0/003164 інші некласифіковані документи від 09.03.2023 /том 1 а.с. 103-104, том 2 а.с 48- 49/; 9000 лист № 150С інші некласифіковані документи від 09.01.2023 /том 1 а.с. 105, 178, том 2 а.с. 50/; 9000 лист № SDCI20191129 інші некласифіковані документи від 29.11.2019 /том 1 а.с. 106, том 2 а.с. 51/; 9610 № 00000541 копія експортної митної декларації країни відправлення від 21.02.2023 /том 1 а.с. 115, том 2 а.с. 54/.

За результатами проведеної перевірки митним органом сформовано та направлено позивачу повідомлення /том 1 а.с. 107-108, том 2 зворот а.с. 91/, у якому зазначено, що документи, подані декларантом для підтвердження митної вартості, містять розбіжності та не містять інформації про усі складові митної вартості. Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1. виписку з бухгалтерської документації; 2. каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару; 3. документи, що підтверджують вартість транспортних витрат та страхування товару; 4. висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Згідно п. 6 ст. 53 МКУ, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.

19.04.2023 на повідомлення митного органу надано довідку ТОВ БФ "АСТРА" № 14 /том 2 а.с. 57-58/, за змістом якої позивач повідомляє, що зауваження відповідача про те, що числові значення складових митної вартості містять розбіжності, не відповідає дійсним обставинам, має місце не повне вивчення всіх наданих документів та складових. Надано пояснення про те, що у відповідності до п. 12 договору транспортно-експедиторського обслуговування № 24032021 від 24.03.2021, укладеного між ТОВ БФ "АСТРА" та ТОВ УВК-Інтернешнл, послуги надаються на підставі заявки. Так, в п. 12 заяви від 15.02.2023 № 23 чітко погоджена умова вартості всіх послуг даного перевезення. Звертає увагу на те, що при підписанні заявки № 23 Експедитор надає загальну погоджену ціну брутто з урахуванням своїх експедиційних послуг. Наведено таку калькуляцію та метод розрахунку заявка-рахунку: - фрахт: 995$/контейнер по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 995*36,5686*30= 1091572,71 грн; - прр: 200Є/контейнер по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 200*39,1046*30= 234627,60 грн; - документи: 50Є/коносамент (одноразово) по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 50*39,1046= 1955,23 грн. Всього: 1091572,71 + 234627,60 грн + 1955,23 грн = 1328155,54 грн.

Зазначено, що вказана сума повністю співпадає з сумою виставленого рахунку і є погодженою сторонами в заявці.

Щодо зауважень до прейскурантів (прайс-листів) позивач зазначив, що прайс-листи виробника є додатковим документом довільної форми. Законодавство не встановлює вимоги до його форми та змісту, тому наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей або їх невідповідність умовам поставки сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів.

Стосовно зауважень до вартості пакування ТОВ БФ "АСТРА" зазначено, що у разі включення до ціни товару вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, їх вартість не додається при розрахунку митної вартості товару. Згідно зовнішньоекономічного договору ціна товару, що був предметом поставки, вже включає в себе вартість упаковки та маркування, а тому ці складові не підлягають додаванню з метою визначення митної вартості товару та вони не можуть вплинути на правильність визначення позивачем митної вартості.

20.04.2023 Полтавською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000009/2 /том 1 а.с. 19-20, том 2 а.с. 61-64/.

У графі 33 рішення № UA806020/2023/000009/2 "Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначено наступне:

"Відповідно до ч. 4 ст. 54 МКУ митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У відповідності до ст. 337 МКУ при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження митної вартості, було виявлено наступне. Поставка товару здійснюється згідно зовнішньоекономічного контракту від 29.11.2019 SDCI20191129, укладеного між виробником товару Shandong Castle International Trade CO.LTD, (Китай) та TOB БФ АСТРА, на умовах поставки FOB Циндао (CN). На підставі Правил використання внутрішніх та міжнародних торгових термінів Інкотермс 2010, які були прийняті Міжнародною торговою палатою, та чинні з 01.01.11, умови поставки FOB франко борт означають, що продавець здійснив поставку, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту всі витрати (у тому числі транспортування вантажу морем до місця призначення) і ризики втрати або пошкодження товару покладаються на покупця. За умовами терміну FOB на продавця покладаються обов`язки з митного очищення товару для експорту і всі витрати до перетину товаром поручнів борта судна в порту країни-експортера, а також витрати із завантаження товарів на судно. До складових митної вартості товару належать фактурна вартість товару, витрати на страхування, фрахт судна. Згідно ВМД № 23UА37U0 від 19.04.2023 до митної вартості товару включено вартість транспортування до митного кордону України - 2243483,6100 грн. та вартість страхування - 25809,5900 грн. Декларантом у підтвердження даних витрат разом з МД подано рахунок-фактура на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929, складений експедитором ТОВ УВК-Інтернешнл, рахунок-фактура на оплату транспортних витрат від 18.04.2023 № 871, складений перевізником ТОВ Фейрлоджістікс, договір транспортно-експедиторського обслуговування від 28.12.2017 № 00112/17, договір транспортно-експедиторського обслуговування від 24.03.2021 № 24032021, заявки на надання транспортно-експедиційних послуг від 15.02.2023 № ЗАЯВКА 23, та 03.04.2023 № ЗАЯВКА 55, довідки про транспортні витрати від 18.04.2023 № 0182 та від 31.03.2023 № 301/3, складені експедитором та перевізником. Згідно заявки на транспортування від 15.02.2023 № 23 вартість транспортних витрат вказана у дол. США та євро, розрахунок за послуги проводиться в національній валюті згідно курсу НБУ на день виставлення рахунку. У поданих до митного оформлення рахунках не зазначено курс дол. США та євро, сума транспортних зазначена у гривні. Курс НБУ станом на день виставлення рахунку від 14.03.2023 № 929 становив: 1 дол. США - 36,5686 грн. Згідно п. 12 заявки на транспортування від 13.12.2022 № 14 вартість фрахту (морського перевезення) становить 995 дол. США за контейнер. Отже, морський фрахт за 30 морських контейнерів у перерахунку в гривню станом на 14.03.2023 становить: 995 дол.США*30 контейнери*курс дол.36,5686 = 1091572,71 грн. Проте згідно рахунку-фактури на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929 морський фрахт за 30 контейнерів становить 1020263,94 грн. Таким чином, числові значення складових митної вартості містять розбіжності. Одночасно, рахунок-фактура на оплату транспортних витрат від 14.03.2023 № 929, не підписаний сторонами. До митного оформлення подано страховий поліс від 23.02.2023 № 015811Гг2пп/14, згідно якого вантаж застраховано на маршрут слідування Циндао (Китай) - Гданськ (Польща). Одночасно, у довідці транспортних витрат від 18.04.2023 № 0182 та від 31.03.2023 № 301/3 зазначено, що на відрізку маршруту Гданськ (Польща) - Полтава (Україна) вантаж застраховано отримувачем, тобто ТОВ БФ "Астра". Виходячи з вищевикладеного, оскільки страховий поліс містить витрати на страхування лише до порту Гданська, витрати на страхування за межами України від Гданська (Польща) до кордону України не включено до митної вартості товару. Також декларантом подано прайс-лист від 09.01.2023 Б/н, проте даний документ має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МКУ, адже містить інформацію про ціни лише на асортимент товарів, задекларованих у МД № UA806020/2023/004837 від 19.04.2023. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари. Прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та наковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна деформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Також під час розрахунку митної вартості встановлено, що згідно інвойсу від 17.02.2023 № 150С вартість товару вагою нетто 820665 кг становить 675392,82 дол.США без урахування вартості послуг пакування та тари (упаковки), вагою 4280 кг. Пункт 2 контракту від 29.11.2019 № SDCI20191129 передбачає, що вартість пакування і маркування включено в ціну товару. Ціна товару по контракту включає вартість пакування, однак відсутні документи, в яких було б виділено дані складові, що відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ унеможливлює перевірку складових митної вартості (документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товару, тобто неможливість виділення із заявленої ціни товару вартості всіх її складових, що не дає можливості перевірити й оцінити фактурну (дійсну) вартість товару, а також установити фактичний розмір витрат на пакувальні матеріали та інші витрати на пакувальні послуги, з урахуванням яких було сформовано митну вартість оцінюваного товару). Враховуючи вищевикладене, документи, подані декларантом для підтвердження митної вартості містять розбіжності та не містять інформації про усі складові митної вартості. Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п. 3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1. виписку з бухгалтерської документації; 2. каталоги, специфікації, прайс-листи на весь асортимент продукції виробника товару; 3. документи, що підтверджують вартість транспортних витрат та страхування товару; 4. висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Згідно п. 6 ст. 53 МКУ, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару. У відповідь на письмову вимогу митного органу декларантом листом від 19.04.2023 № Довідка № 14 було роз`яснено з приводу страхування вантажу проте інші розбіжності запитуванні у письмовій вимозі митного органу не з`ясовані. Також декларантом повідомлено, що інших додаткових документів протягом 10 календарних днів надати немає можливості. Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності у наданих до митного контролю документах, відсутність документального підтвердження складових ціни, що фактично сплачена, та наявності розбіжностей у документах, основний метод визначення митної вартості товарів (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), неможливо застосувати, відповідно до п. 6 ст. 54 МКУ, п. 2 ст. 58 МКУ. Відповідно до ст. 59 МКУ, у разі якщо митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст. 58 МКУ, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. В інформаційних ресурсах митних органів відсутня інформація щодо митних оформлень за ціною договору ідентичних товарів відповідно до вимог ст. 59 МКУ, Відповідно до ст. 60 МКУ (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних товарів), у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями ст. 58 і ст. 59 МКУ, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. В інформаційних ресурсах митних органів відсутня інформація щодо митних оформлень за ціною договору подібних товарів відповідно до вимог ст. 60 МКУ. У разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена відповідно до положень статей 58 - 61 МКУ, їх митна вартість визначається згідно з положеннями ст. 62 МКУ на основі віднімання вартості, крім випадків, коли на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи послідовність застосування ст. 62 та ст. 63 МКУ може бути зворотною. Методи на основі віднімання та додавання вартості повинні ґрунтуватися на даних, які є об`єктивними, підтверджуються документально, піддаються обчисленню та належать до вартості витрат, понесених виробником при виробництві оцінюваних товарів. Відсутність у митниці та у декларанта необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ). У митниці наявна інформація щодо митного оформлення товару зі схожими характеристиками за МД від 16.01.2023 № UA209230/2023/003582 на рівні 1,3 дол. США/кг. Митна вартість товарів скоригована за резервним методом визначення митної вартості згідно з положеннями ст. 64 МКУ.У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного, прийнято рішення про коригування митної вартості від 20.04.2023 № UA806020/2023/000067/2. У відповідності до ст. 52 МКУ, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: - на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої ст. 55 МКУ; - оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 МКУ рішення про коригування митної вартості".

Не погодившись з рішенням Полтавської митниці про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000009/2 від 20 квітня 2023 року, позивач звернувся до суду першої інстанції із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції дійшов до висновку, що рішення Полтавської митниці про коригування митної вартості товарів № UА806020/2023/000067/2 від 20 квітня 2023 рок, прийняте відповідачем не на підставі, що визначені Конституцією та Митним кодексом України, та без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України, митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).

Статтею 264 Митного кодексу України встановлено, що відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта; орган доходів і зборів відмовляє у прийнятті митної декларації виключно з таких підстав: митна декларація не містить усіх відомостей або подана без документів, передбачених статтею 335 цього Кодексу; електронна митна декларація не містить встановлених законодавством обов`язкових реквізитів; митну декларацію подано з порушенням інших вимог, встановлених цим Кодексом; у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно із ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України, митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Частинами 4, 5 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно із п. п. 5, 6, 7 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом. Декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації (ч.ч. 1, 2 ст. 52 Митного кодексу України).

Відповідно до ст. 57 Митного кодексу України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу.

Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу, за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно із ч. 4 ст. 53 Митного кодексу України, у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Частинами 1, 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 54 Митного кодексу України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно із ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (ч. ч. 3, 4 ст. 64 Митного кодексу України).

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості, митний орган зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 Митного кодексу України.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Що стосується доводів відповідача щодо наявності розбіжностей при визначенні вартості транспортування імпортованого товару, судом встановлено, що згідно заявки № 23 від 15.02.2023 /том 2 а.с. 8/, яка є невід`ємною частиною договору транспортно-експедиційного обслуговування експедирування № 24032021 від 24.03.2021, укладеного ТОВ БФ "АСТРА" та ТОВ "УВК-ІНТЕРНЕШНЛ" /том 2 а.с. 40-47/, до вартості послуг перевізника за 1 контейнер входять: морське перевезення (фрахт) Qingdao-Gdansk: 995 доларів США; роботи по завантаженню та розвантаженню у порту Гданськ: 200 євро; Documents fee: 50 євро (одноразово/коносамент). Рахунки виставляються у національній грошовій одиниці України за курсом НБУ на день виставлення рахунку.

Відповідно до рахунку на оплату № 929 від 14.03.2023 вартість морського фрахту за договором № 24032021 від 24.03.2021 склала 1020263,94 грн, вартість навантажувально-розвантажувальних робіт склала 235867,47 грн., що в сумі складає 1256131,41, а також винагорода експедитора на території України - 60020,11 грн. Разом 1328155,54 грн. з ПДВ.

Згідно довідки ТОВ "УВК-ІНТЕРНЕШНЛ" про транспортні витрати вих. № 301/3 від 31.03.2023 транспортні витрати на доставку вантажу поза межами України маршрутом Циндао (Китай) - Гданськ (Польща) у н/в контейнерах по коносаменту SZX230268398 склали 1256131,41 грн. /том 2 а.с. 14/.

Довідкою ТОВ БФ "АСТРА" № 14 від 19.04.2023 /том 2 а.с. 57-58/, що надавалася до митного органу, позивач повідомив митному органу про порядок здійснення калькуляції та метод розрахунку згідно заявки-рахунку: фрахт: 995$/контейнер по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 995*36,5686*30= 1091572,71 грн; нрр: 200Є/контейнер по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 200*39,1046*30= 234627,60 грн; документи: 50Є/коносамент (одноразово) по курсу НБУ на дату виставлення рахунку: 50*39,1046= 1955,23 грн.

Всього: 1091572,71 + 234627,60 грн + 1955,23 грн = 1328155,54 грн., що свідчить про те, що вказана сума повністю співпадає з сумою виставленого рахунку № 929 від 14.03.2023 і є погодженою сторонами в заявці № 23 від 15.02.2023 р.

У відповідності до ст. ст. 179, 189, 190 ГК України при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі вільного волевиявлення, суб`єкти господарювання можуть використовувати у господарській діяльності вільні ціни.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у межах розгляду справи № 804/16553/14 у постанові від 31.05.2019 зазначив, що у разі, якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому, надані позивачем докази є допустимими доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів.

При цьому, умови оплати послуг експедитора стосується виключно взаємовідносин між Сторонами договору і ця обставина жодним чином не впливає на визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України та це не передбачено нормами митного законодавства України.

З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що доводи відповідача про розбіжності у розмірі транспортних витрат, зазначених у заявці № 23 від 15.02.2023 та рахунку на оплату № 929 від 14.03.2023 є безпідставними.

Щодо посилання митного органу на те, що рахунок на оплату № 929 від 14.03.2023 не підписаний стороною, то судом першої інстанції правильно встановлено, що згідно наявної в матеріалах справи копії цього документу, він містить підпис та печатку ТОВ "УВК-ІНТЕРНЕШНЛ" /том 2 а.с.10/,.

Що стосується включення позивачем (його декларантом) до митної вартості задекларованого товару вартість транспортування до митного кордону України 2243483,61 грн., судом встановлено, що ця сума сплачена ТОВ "ФЕЙРЛОДЖІКС" за перевезення товару залізничним транспортом Гданськ (Польща) - Мостиська (Державний кордон України), згідно рахунку № 871 від 18.04.2023 (987352,20 грн.) та ТОВ "УВК-ІНТЕРНЕШНЛ" за морський фрахт (1020263,94 грн.) та навантажувально-розвантажувальні роботи (235867,47 грн.) згідно рахунку на оплату № 929 від 14.03.2023: 987352,20 грн + 1020263,94 грн. + 235865,47 грн. = 2243483,61 грн.

В свою чергу, оплата витрат на транспортування товару до митного кордону України на користь ТОВ "УВК-ІНТЕРНЕШНЛ" підтверджується платіжною інструкцією № 288 від 24.03.2023 /том 2 а.с. 12/.

Посилання митного органу на те, що в рахунках не зазначено курс долара США та євро суд відхиляє, оскільки в заявці № 23 від 15.02.2023 р. визначено, що рахунки виставляються у національній грошовій одиниці України за курсом НБУ на день виставлення рахунку.

Що стосується доводів відповідача про те, що наданий позивачем для митного оформлення товару прайс-лист від 09.01.2023 б/н, який має суб`єктивний характер в розумінні вимог статті 52 МКУ, адже містить інформацію про ціни лише на асортимент товарів, задекларованих у митній декларації, колегія суддів зазначає, що цей прайс-лист складений у відповідності до умов поставки FOB-Циндао щодо сталі оцинкованої з полімерним покриттям в рулонах. Доказів, що зазначена ціна не відповідає дійсній вартості у відповідності до Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, митним органом не надано.

В свою чергу, відсутність у прайс-листі інших товарів або додаткових відомостей не є підтвердженням наявності . суб`єктивного характеру цього документу, а наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей не може свідчити про заниження митної вартості товару.

Суд зазначає, що до переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України, входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, а також розрахунок ціни (калькуляція).

Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.

Отже, оскільки прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми прайс-листів, тому Полтавська митниця не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, обґрунтовуючи свої сумніви.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 826/6346/16.

Крім того, прайс-лист не є єдиним документом, який підтверджує фактурну вартість товару, імпортованого позивачем. Натомість позивачем до митного оформлення надано специфікацію до контракту, інвойси, експортну митну декларацію, які підтверджують задекларовану позивачем вартість товару за ціною договору.

Що стосується доводів відповідача про не включення до митної вартості витрат на пакування, то відповідач посилається на те, що згідно інвойсу № 150С від 17.02.2023 вартість товару вагою нетто 820665 кг становить 675392,82 доларів США без урахування вартості послуг пакування та тари (упаковки), вагою 4280 кг.

Надаючи оцінку цим доводам відповідача, суд зазначає, що за змістом контракту № SDCI120191129 від 29.11.2019, Продавець зобов`язався продати, а Покупець зобов`язався придбати товар із характеристиками, у кількості, за ціною та на суму згідно Специфікацій, які є невід`ємною частиною цього Контракту. Кожна специфікація відповідає окремій замовленій партії товару (п. 1) вартість пакування товару не є витратною.

Вартість упаковки має нульову ціну, та як наслідок входить до ціни товару, тобто є незворотньою, в зв`язку із чим не включається у митну вартість товару.

На підставі цього, колегія суддів зазначає, що відповідачем не враховані умови поставки продукції, відповідно до яких пакування продукції здійснюється за рахунок продавця, та надані до митного оформлення документи, з яких вбачається, що вартість упаковки входить до ціни продукції, а тому вартість упаковки та пакування матеріалів, робіт, пов`язаних з пакуванням, не впливає на митну вартість продукції, тому не підтвердження позивачем витрат на пакування, відповідно, не може впливати на числове значення складових митної вартості цієї продукції, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цю продукцію.

Згідно висновків, які викладені в постанові Верховного Суду від 18.02.2019 у справі № 160/8775/18, у разі включення до ціни товару вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, їх вартість не додається при розрахунку митної вартості товару.

Згідно висновків, які викладені в постанові Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 815/6794/17, суд касаційної інстанції зазначив, що згідно зовнішньоекономічного договору ціна товару, що був предметом поставки, вже включає в себе вартість упаковки та маркування, а тому за правилами частини десятої статті 58 Митного кодексу України ці складові не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару та вони не можуть вплинути на правильність визначення позивачем митної вартості.

На підставі наведеного, колегія суддів приходить до висновку про безпідставність твердження митного органу про ненадання позивачем документів про ціну упаковки, що вплинуло на визначення митної вартості товару.

Що стосується доводів посилання апелянта на те, що судом першої інстанції не були враховані його доводи про те, що згідно зі специфікацією № 150 від 09.01.2023 загальна фактурна вартість товару становить 660011 дол. США, а згідно з комерційним інвойсом від 17.02.2023 № 150С фактурна вартість становить 675392,82 дол. США., то суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ця обставина не була покладена відповідачем в основу оспорюваного рішення.

Відповідно ч. 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд зазначає, що в силу положень частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України такі докази (доводи) не можуть бути розцінені судом як допустимі, оскільки останні не були покладені в основу рішення про коригування митної вартості товару. У спірних правовідносинах суд перевіряє оскаржуване рішення/дії відповідача на предмет їх відповідності вимогам чинного законодавства в межах, які існували на момент їх прийняття/вчинення і не може досліджувати обставини, якими рішення не було обґрунтовано.

Також колегія суддів зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби.

Так, спірне рішення про коригування митної вартості містять лише посилання на джерело - МД від 16.01.2023 № UA209230/2023/003582.

Разом з тим, відповідачем не доведено, що умови поставки, комерційні умови за МД від 16.01.2023 № UA209230/2023/003582 були подібними до тих, що визначені документами, поданими позивачем митному органу разом із митною декларацією ІМ40ДЕ 23UА37U0 від 19.04.2023.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що рішення про коригування митної вартості товарів № UA806020/2023/000067/2 від 20.04.2023 не ґрунтується на нормах чинного законодавства, прийняте без урахування обставин, які мали значення для їх прийняття, за відсутності підстав для їх прийняття, відтак підлягає визнанню протиправним та скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для зміни розподілу судових витрат зі сплати судового збору.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Полтавської митниці залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 07.02.2024 по справі № 440/15620/23 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді В.В. Катунов І.М. Ральченко
Повний текст постанови складено 01.07.2024.