Справа № 320/16917/23
Суддя: Голяшкін Олег Володимирович
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

28 червня 2024 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Голяшкіна О.В., суддів Заїки М.М., Шведа Е.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21.02.2024 року у справі № 320/16917/23 за адміністративним позовом Приватного підприємства «Київспецбуд» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.06.2024 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21.02.2024 року залишено без руху у зв`язку з тим, що скаржником не надано доказів сплати судового збору та встановлено десятиденний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків.

Дану ухвалу отримано скаржником 13.06.2024 року, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

21.06.2024 року скаржником до суду подано клопотання про усунення недоліків та відстрочення сплати судового збору, в якому зазначено, що для здійснення сплати судового збору необхідно більше часу, оскільки відсутнє достатнє фінансування Головного управління ДПС у м. Києві та просить відстрочити сплату судового збору.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд вказував, що скаржником не сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги, визначено точну суму судового збору у розмірі 8052,00 грн. та вказано реквізити для його сплати.

Проте, станом на час прийняття цієї ухвали, недоліки апеляційної скарги усунуто не було, судовий збір за її подання не сплачено.

Клопотання скаржника про усунення недоліків та відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, скільки підстави наведені в ньому є необґрунтованими.

За приписами ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

При цьому, положення п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» відноситься до фізичних осіб та на юридичних осіб (в тому числі суб`єктів владних повноважень) не поширюється, а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані за майновим критерієм, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як вказав Верховний Суд в ухвалі від 02.06.2022 року у справі № 640/28106/20 звільнення, відстрочення та розстрочення суб`єкту владних повноважень від сплати судового збору може розцінюватися як надання державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати такий збір. Окрім того, зазначено, про те що відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, а не його обов`язком.

У свою чергу, щодо оцінки майнового критерію для цілей звільнення/відстрочення/розстрочення сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, суд апеляційної інстанції приймає до уваги висловлену Верховним Судом позицію, про те, що у питаннях сплати судового збору держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж (постанови від 15.05.2018 року по справі № 804/2979/17 та від 07.06.2018 року по справі № 822/276/17). Якщо бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати (постанова Верховного Суду від 10.09.2018 по справі № 357/12145/16-а).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

За вказаними обставинами суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для відстрочення/розстрочення чи звільнення скаржника - суб`єкта владних повноважень від сплати судового збору.

За правилами ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу: відповідно до п. 1 ч. 4 цієї статті позовна заява, недоліки якої у встановлений судом строк усунуто не було, повертається позивачеві.

За таких обставин, апеляційну скаргу необхідно повернути, оскільки скаржником не було усунуто її недоліків.

Керуючись ст. ст. 121, 133, 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про усунення недоліків та відстрочення сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Київського окружного адміністративного суду від 21.02.2024 року повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її підписання суддями та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач О.В. Голяшкін

Судді М.М. Заїка

Е.Ю. Швед