Справа № 488/3619/21
Суддя: Чернявська Я. А.
Дата ухвалення: 2024-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА

Справа № 488/3619/21
Провадження № 2-а/488/3/24
РІШЕННЯ

Іменем України

27.06.2024 року м. Миколаїв

Суддя Корабельного районного суду міста Миколаєва Чернявська Я.А., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в Корабельний районний суд м. Миколаєва з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, в якій просив суд скасувати припис від 12.07.2021 року № 53 про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, як такий, що винесений з порушенням діючого законодавства; скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21.09.21 року № 84, якою ОСОБА_1 визнано винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення відносно нього за відсутністю складу такого правопорушення.

Позовна заява мотивована тим, що Постановою № 84 складеною начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради ОСОБА_2 від 21.09.2021 року позивач був притягнутий до адміністративної відповідальності за порушення вимоги підпункту «а» п. З ч. З ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п/п 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553, згідно якої на нього був накладений штраф у розмірі 6800 грн.

Пояснив, що зазначену постанову винесено щодо нього інспектором за те, що позивач будучи повідомленим приписом від 12.07.2021 року № 53 не допустив посадових осіб на об`єкт та не надав документи, необхідні для проведення перевірки.

Оскаржувану постанову він отримав в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради 21.09.2021 року нарочно, про що поставив підпис в матеріалах справи.

Повідомив, що зазначений в постанові припис від 12.07.2021 року № 53 він взагалі не отримував. Акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду від 14.09.2021 року за № 144/2021 не бачив, а також не був присутній при складенні протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2021 року, який зазначений в оскаржуваній постанові, чим був позбавлений можливості захистити свої права та інтереси (ст.ст. 254, 256 КУпАП). Йому не роз`яснювались його права та обов`язки, що визначені уст. 268 КУпАП. Зазначене підтверджується відсутністю підпису в оскаржуваній постанові, приписі та протоколі.

Вважав дії посадової особи не послідовними та такими, що порушують закон.

Протокол про адміністративне правопорушення вручений йому не був, а відповідачем був порушений порядок притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Вважав, що його було безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності, тому звернувся в суд з даним позовом.

Ухвалою судді Корабельного районного суду м. Миколаєва Лазаревої Г.М. від 09.11.2021 року відкрито провадження у вказаній справі, копію ухвали надіслано сторонам по справі. Одночасно встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

12.05.2023 р. на підставі розпорядження керівника апарату суду щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи та у зв`язку зі звільненням у відставку судді ОСОБА_3 , був здійснений повторний автоматизований розподіл даної судової справи та на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями адміністратвину справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення було передано в провадження судді Чернявської Я.А.

Ухвалою судді Чернявської Я.А. від 12.05.2023 р. дана цивільна справа була прийняти до свого провадження та призначено по справі судове засідання.

В судове засідання сторони не з`явилися.

Позивач надав суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити.

Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи у відсутності представника, ухвалити рішення за наявними у справі доказами та з урахуванням норм чинного законодавства, у задоволенні позовних вимог просив відмовити.

В матеріалах справи також міститься відзив відповідача на позовну заяву та додаткові пояснення, в якій представник відповідача позовне визнав з підстав, викладених у ньому. Вказував, що управлінням було вжито заходи реагування щодо виявлених фактів порушення норм містобудування законодавства України виключно в межах повноважень та у порядку встановленому законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Враховуючи те, що сторони скористалися своїм правом на подачу відзиву, пояснень та клопотань, а також з урахуванням заяв сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності на підставі наданих сторонами доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Вимогами ч.1 ст. 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи ухвалені (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і у порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Джерела, які можуть бути доказами в справі про адміністративне правопорушення, наведені у статті 251 КУпАП.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом установлено, що 21.09.2021 начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туовою О.Ю. за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності було прийнято постанову № 84 по справі про адміністративне правопорушення якою було установлено, що на об`єкті: Реконструкція житлового будинку шляхом будівництва прибудови» за адресою: АДРЕСА_1 встановлено факт невиконання вимоги припису від 12.07.2021 № 53 - не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт та не надав документи, необхідні для проведення перевірки. Вказаною постановою вказано, що ОСОБА_1 порушив вимоги підпункту а пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

За вказане правопорушення ОСОБА_4 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн.

Копію вказаної постанови позивач ОСОБА_1 отримав особисто 21.09.2021 р., про що свідчить його відмітка про це в графі постанови копію постанови одержав.

Судом встановлено, що оскаржувана постанова була прийнята за результатами розгляду акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 144/2021 від 14.09.2021р., протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2021р., документів фотофіксації.

З матеріалів справи вбачається, шр 14.09.2021 р. представниками відповідача був складений Акт № 144/2021 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: Реконструкція житлового будинку шляхом будівництва прибудови за адресою: АДРЕСА_1 . Зі змісту вказаного акту вбачається, що останній був складений представником відповідача у присутності третіх осіб представників адміністрації Корабельного району ММР проте, у відсутності ОСОБА_1 .

У названому Акті міститься відмітка про направлення його копії поштою проте, доказів такого направлення суду не надано.

Крім того, 14.09.2021 р. був складений протокол про адміністративне правопорушення з якого вбачається, що за результатами позапланової перевірки було виявлено порушення, а саме: під час виїзду на місце 01.09.2021 та 14.09.2021 гр. ОСОБА_1 не виконав вимоги припису від 12.07.2021 № 53 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, не надано доступ до об`єкту перевірки за адресою: АДРЕСА_1 та не надано необхідні документи проведення позапланової перевірки. Відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 cт. 188-42 КУпАП.

У вказаному протоколі також зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11 год. 30 хв. 21.09.2021 р. в приміщенні управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради за адресою: 54028,м. Миколаїв, вул. Херсонське шосе, 48/8. Підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ( ОСОБА_5 ) - відсутній.

У даному протоколі міститься відмітка про направлення його другого примірника поштою 15.09.2021 р. проте, докази такого направлення суду не надані.

Відомості про отримання ОСОБА_1 копії Акту № 144/2021 від 14.09.2021 та протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2021 р. і відповідно повідомлення про призначення розгляду справи відносно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення 21.09.2021 р., в матеріалах справи відсутні та сторонами по справі суду не надані.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами як: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів та показаннями свідків.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553)

Пунктом 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки підлягають контролю виключно питання, які стали підставою для проведення такої перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, у відповідності до частини 1 статті 188-42 КУпАП, тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. (п.9 Порядку № 553)

Відповідно до п.п. 1 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Згідно з п. 12. Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет виконання вимог приписів та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки (на відміну від планової, що врегульовано п.12 Порядку №553) як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані повідомити суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки з тим, аби надати суб`єкту містобудування право взяти участь у здійсненні позапланового заходу контролю та надати документи з питань, що виникають під час його здійснення.

Розміщення направлення про проведення перевірки на офіційному сайті Миколаївської міської ради, на думку суду, не є беззаперечним доказом обізнаності позивача про таку перевірку.

КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. В сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення має здійснюватися з дотриманням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, визначених статтею 268 КУпАП.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне порушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Крім того, ст. 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 308/12552/16-а та у справі № 482/9/17, від 06 лютого 2020 року у справі № 205/7145/16-а.

Отже, про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягається до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Позивач зазначає, що припис від 12.07.2021 року № 53, Акт складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду від 14.09.2021 року за № 144/2021, протокол про адміністративне правопорушення від 14.09.2021 року засобами поштового зв`язку він не отримував, а також вони не були йому вручені особисто. Справу про адміністративне правопорушення було розглянуто без його повідомлення про дату, час та місце вирішення справи.

Наявність відомостей про фактичне вручення матеріалів перевірки, у тому числі протоколу або іншого листа про сповіщення суб`єкта містобудування про розгляд справи про адміністративне правопорушення не підтверджена відповідачем.

Наведене свідчить, що станом на 21.09.2021 позивач не був обізнаний про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

А відтак, суд доходить висновку, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно позивача відбувся 21.09.2021 без належного повідомлення останньої про дату, час та місце розгляду адміністративної справи, що призвело до позбавлення його права на участь в розгляді справи та можливості скористатись своїми процесуальними правами на захист, зокрема надати свої заперечення і докази.

Враховуючи те, що висновки контролюючого органу про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, складені не на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята не у відповідності до правил законодавства, суд дійшов висновку, що відповідачем в порушення приписів ч. 2 ст. 77 КАС України не доведено правомірність свого рішення, а отже накладення стягнення є необґрунтованим, оспорювана постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Відповідно до ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи.

Керуючись ст. ст. 5-6, 8-9, 11, 241-245, 250, 286, 293, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову № 84 від 21.09.2021 р., прийняту начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради Туовою О.Ю., про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради, , адреса: вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001.

Суддя: Я.А. Чернявська