Справа № 280/4424/24
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2024-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

27 червня 2024 року Справа № 280/4424/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Департаменту патрульної поліції (03048 м. Київ вул. Федора Ернста, З Код СДРПОУ 40108646)

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

15.05.2024 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департаменту патрульної поліції (далі - відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 24.04.2024 №232 «Про застосування до працівника УПП в Запорізькій області ДПП дисциплінарного стягнення» в частині застосування до ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що крім загальних норм про обов`язки працівника поліції оскаржуваний наказ не містить посилання, вимоги якої саме норми законодавства нібито порушено (обіг зброї/поводження зі службовою зброєю/зберігання речових доказів тощо). Наказ констатує: за місцем проживання ОСОБА_1 «виявлено», однак доказів саме її причетності до виявлених предметів не наведено. Очевидно, що лише сам факт внесення відомостей до ЄРДР жодним чином не свідчить про вчинення злочину, як і про будь-яке порушення службової дисципліни. Відповідач прийняв оскаржуваний наказ без належних доказів невиконання ОСОБА_1 обов`язків поліцейського та порушення службової дисципліни, лише виходячи з припущень. Просить позов задовольнити.

Відповідач подав відзив, у якому заперечив проти позовних вимог. Зазначив, що службове розслідування та висновок за результатами його проведення сформовані та викладені у відповідності до вимог закону та Порядку проведення службових розслідувань в Національній поліції України, а саме: зібрані матеріали сформовано у справу, складено висновок та дотримано усіх його обов`язкових реквізитів та змістових частин. Вступна, описова та резолютивна частини містять обов`язкові до зазначення реквізити, усі факти, належні до висвітлення, викладено, пояснення відібрано та на них зроблено посилання у тексті висновку, а значить враховано; викладено фактичні дані, що підтверджують, які саме норми законодавства порушено позивачем. Жодних обставин, які б обтяжували чи пом`якшували відповідальність позивача, у ході проведення службового розслідування не встановлено. Як зазначає відповідач, вчинок позивача є протиправним, що підриває авторитет працівника Національної поліції, винне діяння, яке за своїм характером здатне принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Ухвалою суду від 20.05.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

З`ясувавши доводи та аргументи сторін, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, перевіривши їх дослідженими доказами, оцінивши їх у сукупності на підставі чинного законодавства, суд встановив та врахував таке.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта базова вища, в Національній поліції України з 08.02.2016, на займаній посаді старшого лейтенанта поліції, інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП з 12.07.2018, дисциплінарних стягнень не мала.

Наказом ДПП від 08.02.2016 № 76 «По особовому складу» ОСОБА_2 прийнято на службу та призначено поліцейським роти № 1 батальйону № 1 УПП в м. Запоріжжя ДПП, присвоївши спеціальне звання рядового поліції.

Відповідно до наказу ДПП від 18.04.2016 № 105 «По особовому складу» рядового поліції ОСОБА_2 призначено на посаду інспектора роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП. Відповідно до наказу ДПП від 12.07.2018 № 668 о/с «По особовому складу» рядового поліції ОСОБА_2 призначено на посаду інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП.

Наказом Національної поліції України від 31.08.2016 № 646 «По особовому складу» рядовому поліції ОСОБА_3 , інспектору взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП присвоєно спеціальне звання поліції лейтенант поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 31.05.2021 № 463 «По особовому складу» лейтенанту поліції ОСОБА_3 , інспектору взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП присвоєно спеціальне звання поліції старший лейтенант поліції. ОСОБА_4 , вступивши на службу в органи поліції, відповідно до вимог статті 64 Закону України «Про Національну поліцію».

16.04.2016 склала Присягу на вірність Українському народові, із зобов`язанням дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Зі своїми посадовими (функціональними) обов`язками інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 ознайомлена під підпис.

З пам`яткою-ознайомлення поліцейських, державних службовців та працівників Національної поліції України з обмеженнями, пов`язаними зі службою в поліції, та вимогами антикорупційного законодавства, а саме з вимогами Закону України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України, Кодексу України про адміністративні правопорушення старший лейтенант поліції ОСОБА_4 ознайомлена 30.10.2019, під підпис/

Стосовно наведених вище обставинами позивач не заперечує.

13.03.2024 до Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції надійшла доповідна записка від старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Запорізькій області ДПП капітана поліції Компанійця А. щодо можливого порушення ОСОБА_1 , службової дисципліни, посилається на факт виявлення боєприпасів, за вказаною подією внесенно відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Наказом УПП в Запорізькій області ДПП від 13.03.2024 № 56 за вказаним фактом призначено службове розслідування.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що 08.11.2023 працівниками прокуратури Запорізької області, Служби безпеки України та Державного бюро розслідувань на підставі Ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02.11.2023 проведено обшуки за місцем мешкання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 , інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП. Слідчі дії проводилися у ОСОБА_5 , як у підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України, по кримінальному провадженню № 0000092, унесеному до ЄРДР 05.09.2023. ОСОБА_6 затриманий в порядку статті 208 Кримінального процесуального України.

У рамках цього ж кримінального провадження були проведені обшуки за місцем мешкання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП, в ході якого виявлено та вилучено предмети схожі на патрони у кількості 16 штук.

26.01.2024 до УПП в Запорізькій області ДПП з Запорізької обласної прокуратури надійшов лист у якому зазначалося, що 08.11.2023 прокуратурою Запорізької області, співробітниками Служби безпеки України в Запорізькій області, співробітниками Територіального управління Державного бюро розслідувань на підставі Ухвали слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02.11.2023, було проведено обшук за місцем мешкання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . За результатом обшуку в рамках кримінального провадження вилучені: 1 запечатана пачка набоїв 9х18 мм до пістолету «Макарова» (16 набоїв), мобільний телефон разом з сім-картою мобільного оператора «Kyivstar», готівка в іноземній валюті (5000 доларів, 3000 євро). Медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння не проходила. Не затримувалась.

Відомості про подію внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР) від 09.11.2023 № 0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 Кримінального кодексу України (далі КК України). Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Запорізькою обласною прокуратурою.

Висновком судово-балістичної експертизи установлено, що 16 предметів схожих на патрони є боєприпасами пістолетними патронами калібру 9х18 мм, які призначені для стрільби з нарізної вогнепальної стрілецької зброї відповідного калібру, наприклад: пістолети «ПМ», «АПС», «Форт-12» та інші. Патрони виготовлені промисловим способом та придатні до стрільби.

В Ухвалі слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 02.11.2023 (номер справи 333/9761/23), зазначено, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у незаконному виробництві, виготовленні, зберіганні з метою збуту наркотичного засобу марихуана.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у продажі наркотичних засобів іншим працівникам патрульної поліції, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

З метою повного, усебічного та об`єктивного з`ясування всіх обставин дисциплінарною комісією 13.11.2023 за вих. № 23614/41/32/01-2023 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, надіслано запит з метою отримання копій протоколів допиту свідків, учасників події, протоколу затримання особи, повідомлення про підозру, матеріалів, що стосуються факту внесення відомостей до ЄРДР від 05.09.2023 № 0000092 стосовно ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 307 КК України. Станом на час завершення службового розслідування, від Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополі, на запит УПП в Запорізькій області ДПП від 13.11.2023 № 23614/41/32/01-2023 відповідь не надходила, запитувані копії не надано. Можливу причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень у рамках вказаного провадження буде встановлено під час досудового розслідування.

Також, під час службового розслідування встановлено, що за ОСОБА_11 не перебувають на обліку патрони калібру 9х18 мм, які вона не повертала до УПП в Запорізькій області ДПП. Усі отримані ОСОБА_11 патрони калібру 9*18 мм, які їй видавались під час несення служби, остання повертала у встановленому порядку.

Під час цього службового розслідування позивач 26.06.1988 року народження, яка в Національній поліції України з 08.02.2016, на займаній посаді з 12.07.2018, дисциплінарних стягнень не має, характеристика посередня, пояснила, що під час обшуку в помешканні в якому вона разом із своєю сім`єю проживає та яке належить батьку її чоловіка за адресою: АДРЕСА_2 , співробітниками які проводили обшук було виявлено коробку в якій знаходились набої у кількості 16 штук. Про наявність боєприпасів дізналась під час обшуку, кому належать патрони пояснити не в змозі так як під час повномасштабного вторгнення в Україну в помешканні в якому вона проживає знаходилось багато різних осіб, яким вона з родиною допомагала та серед яких були військові та працівники поліції, які залишались ночувати. Хто міг залишити боєприпаси ОСОБА_3 не відомо. Відношення до набоїв, які були знайдені в шафі, не має. Набої, які видавали в УПП в Запорізькій області ДПП були здані до чергової частини управління. Про коло осіб, які залишались переночувати пояснити ОСОБА_4 нічого не може у зв`язку із тим, що пройшло багато часу і хто саме був, не пам`ятає.

Під час службового розслідування були допитані інші працівники, які заявили, що про наявність кримінального провадження за вказаною подією, відомості про яке внесено до ЄРДР від 09.11.2023 № 0000122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 263 КК України дізналися під час проведення службового розслідування.

Зокрема, в межах службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_12 зазначив, що на посаді командира батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП перебуває з 20.03.2019 по теперішній час. За період перебування ОСОБА_7 на посаді, остання зарекомендувала себе як працівник, який не завжди достатньо розуміє моральні вимоги до працівника правоохоронних органів. ОСОБА_12 наголосив, що доброчесна поведінка працівника поліції є багатогранним явищем, яке має як корпоративний, так й індивідуальний прояв в публічній діяльності. Власною поведінкою ОСОБА_4 неодноразово провокувала підозри щодо своєї не доброчесності, а саме несла службу тривалий час із не доброчесностними працівниками поліції у складі одного наряду, а саме із лейтенантом поліції ОСОБА_13 , інспектором взводу № 2 роти № 2 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП, якому у присутності особового складу було вручено підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 368 КК України, відомості про яке внесено до ЄРДР № 0000207 від 17.05.2019 та із лейтенантом поліції ОСОБА_14 , інспектором взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП, відносно якого слідчим відділенням Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області було розпочато кримінальне провадження № 0002203 за частиною першою статті 289 КК України.

Згідно біографічної довідки встановлено, що ОСОБА_4 з 08.02.2016 приходить службу в Національній поліції України. У вказаний період несення служби старший лейтенант поліції ОСОБА_4 ознайомлена з рядом нормативно-правих актів, які регламентують її діяльність, про що останньою проставлено особисті підписи про ознайомлення та дотримання цих вимог.

За результатом службового розслідування було складено Висновок від 11.04.2024 відповідно до якого застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції від 24.04.2024 № 232 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» та Присяги працівника поліції, визначеної частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», згідно з пунктом 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0015354), інспектора взводу № 2 роги № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Позивач з наказом Департаменту патрульної поліції від 24.04.2024 № 232 ознайомлена 26.04.2024, про що свідчить її особистий підпис на наказі.

Позивач вважає, що Наказ про застосування дисциплінарного стягнення є протиправним та підлягає скасуванню з огляду на те, що крім загальних норм про обов`язки працівника поліції оскаржуваний наказ не містить посилання, вимоги якої саме норми законодавства порушено (обіг зброї/поводження зі службовою зброєю/зберігання речових доказів тощо). Наказ констатує: за місцем проживання ОСОБА_1 «виявлено», однак доказів саме її причетності до виявлених предметів не наведено. Очевидно, що лише сам факт внесення відомостей до ЄРДР жодним чином не свідчить про вчинення мною злочину, як і про будь-яке порушення мною службової дисципліни. Всі обставини ж кримінальної справи, питання про винність конкретної особи у його вчиненні можуть бути встановлені лише після проведення необхідних слідчих дій та мають бути оформлені належними процесуальними рішеннями слідчого. Наразі, у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_1 навіть не повідомлено про підозру. Вважає, що ввідповідач прийняв оскаржуваний наказ без належних доказів невиконання ОСОБА_1 обов`язків поліцейського та порушення службової дисципліни, лише виходячи з припущень, що є недопустимим.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII), Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII , яким затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі-Дисциплінарний статут або Статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС від 07.11.2018 року № 893.

Згідно з частиною першою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Крім того, за висновком Верховного Суду України, який викладений в постанові від 14.03.2017 в справі № П/800/160/16, порушення Присяги може бути наслідком недотримання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) норм. Згідно зі статтею 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Дисциплінарний статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія Дисциплінарного статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з вимогами частини першої статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з пунктами 1, 6, 14 частини третьої Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Отже, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 під час проходження служби в поліції зобов`язана була дотримуватись обов`язків, передбачених вищезазначеними приписами.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин четвертої статті 19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; попередня бездоганна поведінка; високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до частин 1-4 ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування передбачена Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженим Наказом МВС України від 07.11.2018 №893 (далі Порядок №893).

Відповідно до п.1-3 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

При цьому, відповідно до ч.1 та ч.2 ст.18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Пунктом 4 Розділу V Порядку №893 встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п.2 розділу VI Порядку №893).

Відповідно до положень п.1-2 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Відповідно до ч.7 ст.19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частиною 3 ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту).

Аналіз зазначених норм чинного законодавства дає підстави стверджувати про те, що особи, які проводять службове розслідування зобов`язані вживати всіх передбачених законодавством заходів для всебічного, повного, своєчасного і об`єктивного розслідування обставин вчиненого правопорушення, в тому числі повідомляти особу, стосовно якої проводиться службове розслідування про підстави проведення службового розслідування та відбирати пояснення по суті вчинених правопорушень. Основною метою проведення службового розслідування є встановлення: наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського саме з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.

Саме така поведінка осіб, які проводять службове розслідування забезпечить дотримання прав поліцейського, стосовно якого проводиться таке службове розслідування.

Матеріалами адміністративної справи доказово підтверджено про обізнаність позивача про призначення та проведення відносно нього службового розслідування і про можливість надання ним пояснень, тощо.

Суд критично оцінює надані ОСОБА_11 пояснення щодо належності патронів в частині можливого залишення їх невизначеними військовослужбовцями або поліцейськими, адже під час надання останньою пояснень від 10.11.2023 у рамках службового розслідування призначеного відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 08.11.2023 № 2285, ОСОБА_4 щодо вилучених речей, нічого не змогла пояснити. Зокрема слід зазначити, що 19.03.2024 під час надання пояснень у службовому розслідуванні ОСОБА_4 не заперечувала, що під час слідчих дій за адресою її мешкання було вилучено пістолетні патрони калібру 9x18 мм у кількості 16 штук, призначені для стрільби з нарізної вогнепальної стрілецької зброї відповідного калібру.

Відповідно до частини першої статті 263 КК України носіння, зберігання, придбання, передача чи збут вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів, вибухових речовин або вибухових пристроїв без передбаченого законом дозволу - караються позбавленням волі на строк від трьох до семи років.

Згідно з частиною першою статті 156 Житлового кодексу України, члени сім`ї власника житлового будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються житловим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

Відповідно до частини другої статті 178 Цивільного Кодексу України, види об`єктів цивільних прав, які можуть належати лише певним учасникам обороту або перебування яких в цивільному обороті допускається за спеціальним дозволом, встановлюються законом.

Згідно з пунктом 1 «Переліку видів майна, що не може перебувати у власності громадян, громадських об`єднань, міжнародних організацій та юридичних осіб інших держав на території України», затвердженого Постановою Верховної Ради України від 17 червня 1992 року N 2471 -XII, зброя, боєприпаси (крім мисливської і пневматичної зброї, зазначеної в додатку № 2, і боєприпасів до неї, а також спортивної зброї і боєприпасів до неї, що придбаваються громадськими об`єднаннями з дозволу органів внутрішніх справ), бойова і спеціальна військова техніка, ракетно-космічні комплекси - не можуть перебувати у власності громадян.

Суд погоджується з доводами відповідача, що ОСОБА_4 будучи поліцейським повинна контролювати обстановку в приміщенні, в якому вона проживає, знати про події, які в ньому відбуваються, речі та предмети, які в ньому зберігаються, навіть якщо вони їй не належать. А у разі встановлення інформації про будь-які правопорушення в ньому повинна вжити заходи щодо негайного їх припинення. Неусвідомлені своєї високої відповідальності перед державою і Українським народом, особливо в умовах правового режиму воєнного стану, а також у нехтуванні наданою їй честю гідно та сумлінно нести високе звання поліцейського призвели до вчинення дисциплінарного проступку позивачем.

Слід також зазначити що обставин, які пом`якшували б відповідальність ОСОБА_7 дисциплінарною комісією у ході проведення службового розслідування не встановлено. Обставин, які обтяжували б відповідальність ОСОБА_7 дисциплінарною комісією у ході проведення службового розслідування не встановлено.

Також суд бере до уваги службову характеристику старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , яку під час службового розслідування надав підполковник поліції ОСОБА_12 остання на службу в Національній поліції України розпочала у лютому 2016 року, на посаді інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 УПП в Запорізькій області ДПП з серпня 2018 року. За період служби зарекомендувала себе посередньо. Вказівки та доручення виконує, але потребує додаткового контролю. Ініціативу та наполегливість під час виконання завдань проявляє не завжди, дисципліна потребує контролю. Законодавство та нормативно-правову базу знає, володіє та застосовує в діяльності поліцейського. За характером спокійна.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_11 учинено дисциплінарний проступок, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до зниження авторитету поліції, дискредитує поліцію як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку та створює негативне враження суспільства про органи системи Національної поліції України, що негативним чином впливає на довіру населення до поліції, що є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Суд зазначає, що в межах розгляду даної справи надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку, та, як наслідок, правомірність прийняття оскаржуваних наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача.

Досліджені судом матеріали справи підтверджують факт вчинення дисциплінарного проступку позивачем.

Учинений старшим лейтенантом поліції ОСОБА_11 дисциплінарний проступок підриває довіру та авторитет Національної поліції та її працівників в очах громадськості та є несумісним з подальшим проходженням служби.

Порушення службової дисципліни ОСОБА_11 є наслідком нехтування останньою особистою відповідальністю перед суспільством і державою та її низький рівень сформованості особистих морально-етичних якостей.

Особа, яка заступає на службу до органів поліції, бере на себе зобов`язання виконувати покладені на неї функції та завдання, зокрема, в умовах воєнного стану, та повинна усвідомлювати та розуміти специфіку проходження служби в поліції, що зумовлює вищенаведені підвищені вимоги до кожного поліцейського, якими не можна нехтувати за жодних обставин.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під яким варто розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Аналогічні висновки сформовані Верховним Судом у постанові від 28.09.2023 у справі №420/10847/22.

Дисциплінарний статут не визначає чіткої послідовності та черговості накладення дисциплінарних стягнень за ступенем їх суворості. Це в свою чергу наділяє уповноважену особу правом самостійно визначити вид стягнення в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку. Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами.

Суд зазначає, що обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення, тобто належить до дискреційних повноважень відповідача, який за умови встановлення факту порушення службової дисципліни має право з урахуванням всіх обставин справи та особи порушника обрати один з визначених законом видів покарання.

Наведене вище також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка була викладена в постановах від 31.03.2020 у справі 806/2492/16, від 25.06.2020 №2240/2329/16, від 19.05.2022 року у справі №480/4079/18.

Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Судом встановлено, що під час прийняття оскаржуваних наказів відповідачем враховано характер вчинених позивачем порушень, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Слід вказати, що позивач не заперечує наявності вчинених ним порушень, що стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів, а лише вказує про відсутність причетності до виявлених предметів та відсутність прямої вини.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про те, що матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, а тому відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку, відтак оскаржуваний наказ прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому відсутні підстави для їх скасування.

Відповідно до приписів статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку щодо відмови в задоволенні позовних вимог.

У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог, питання щодо розподілу судових витрат не вирішується.

Керуючись статтями 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (03048 м. Київ вул. Федора Ернста, З Код СДРПОУ 40108646) - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 27.06.2024.

Суддя О.В. Конишева