Справа № 308/8366/24
Суддя: Данко В. Й.
Дата ухвалення: 2024-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/8366/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 червня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді - Данко В.Й.,

за участю:

секретаря судових засідань Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгороді в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області, про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовані таким.

Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області виконує виключно функції замовника робіт та послуг, не володіє необхідним матеріально-технічними ресурсами та отримує фінансування як одержувач бюджетних коштів.

Зсувний процес на автомобільній дорозі є форс-мажорною обставиною та не залежав від позивача. Наслідки зсувного процесу не міг бути усунутий іншими засобами, ніж ті, які були вжиті третьою особою.

В оскаржуваній постанові не зазначено якій саме приписи ДСТУ та положення статті 12 Закону України «Про дорожній рух» порушив позивач.

Аналіз завдань та обов`язків, які покладаються на позивача як на начальника Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області, а також сфера його відповідальності не дають підстав для висновку про те, що до компетенції позивача належать, зокрема, ліквідація перешкод у русі, огородження ділянки, обмеження руху тощо.

Від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому він проти позову заперечив.

Відзив обґрунтований таким.

Станом на 04.04.2024 недоліки в утриманні вулично-шляхової мережі автомобільної дороги М-06 «Київ-Чоп» 703 км не усунуті.

Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області є відповідальною за утримання ділянки автодороги.

Не зазначення пункту ПДР України та пункту ДСТУ з урахуванням усіх обставин справи є формальним недоліком оскаржуваної постанови.

Факт вчиненого позивачем правопорушення задокументовано належним чином.

У судове засідання позивач не з`явився, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, від позивача надійшла заява про розгляд справи без участі.

У судове засідання відповідач явку уповноваженого представника не забезпечив, належним чином повідомлений про час, дату і місце його проведення, клопотання про відкладення не подав, від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Ухвалою від 14.05.2024 суддя залишив позовну заяву без руху.

Ухвалою від 23.05.2024 суддя прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та витребував додаткові докази.

Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Згідно з постановою від 29.04.2024 позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 140 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1020 грн.

Як слідує зі змісту оскаржуваної постанови підставою для притягнення до адміністративної відповідальності стало те, що 29.04.2024 15:50 дорога М-06 км 703 позивач, будучи посадовою особою не вжив своєчасних заходів щодо відновлення безпечних умов експлуатації на а/д М-06 з км 702 по км 830, зокрема, своєчасно не ліквідував перешкоду в русі у вигляді осідання дорожнього полотна розмірами 50 х 8,5 м, глибиною 12 см, не огородив ділянку, не обмежив рух, чим порушив правила, норми та стандарти в утриманні автомобільних доріг, ДСТУ 3587:22, чим порушив статтю 12 Закону України «Про дорожній рух» - участь підприємство, установ, організацій у забезпечення безпеки дорожнього руху.

Згідно з наказом Державного агентства відновлення та розвитку інфраструктури України №571-К/ТР від 16.11.2023 позивача 21.11.2023 призначено на посаду начальника Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області на умовах контракту.

Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області зверталася з листом №2083/02-22 від 16.11.2023 до голови обласної державної адміністрації, у якому повідомляла про те, що до невідремонтованих доріг входить міжнародний шлях М-06 Київ-Чоп, де покриття вкрай зношене, а навантаження транзитного транспорту є найбільшим. За змістом цього ж листа Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області повідомляла про те, що для забезпечення проїзду даною дорогою в поточному році постійно ведуть роботи на упередження виникнення ямковості. За 10 місяців 2023 року вже вчетверте по всій протяжності дороги М-06 виконані роботи з ліквідації новоутвореної ямковості. Вже ліквідована аварійна ямко вість на ділянці Латірський перевал Ужгород. Наразі завершуються роботи на ділянці Ужгород Чоп. З початку року на дорозі М-06 ліквідовано ямковості в обсязі 24 343 кв.м.

Листом №368/02-22 від 06.04.2023 Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області зверталася до голови Закарпатської ОВА та начальника УПП в Закарпатській області, у якому пропонувала силами патрульної поліції забезпечувати регулювання дорожнього руху на проїзній частині автодороги М-06 «Київ-Чоп» км 703 + 150 з метою об`їзду просадки покриття дороги зустрічною смугою.

Окрім цього, Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області зверталася листом №341/01-10 від 31.03.2023 повідомляла першого заступника голова Закарпатської ОВА, що на міжнародній автодорозі державного значення М-06 «Київ-Чоп», км 703 (на Латірського перевалі) склалася загрозлива ситуація, яка може призвести до припинення руху автотранспорту даною ділянко. Причина можливий зсув земляного полотна автомобільної дороги.

Також Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області листом від 27.02.2024 повідомляла Державне агентство відновлення та розвитку інфраструктури України про наявність зсувних процесів, які впливають на забезпечення проїзду та безпеку дорожнього руху, а саме М-06 «Київ-Чоп» км 703.

04.04.2024 старшим інспектором відділу безпеки дорожнього руху управління патрульної поліції Ільницьким В.О. спільно з інженером Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Закарпатській області Ковальчуком О.М., проведено спільне комісійне обстеження автомобільної дороги державного значення загального користування М-06 «Київ Чоп», виявлено порушення вимог державних норм та стандартів в утриманні автомобільних доріг, про що складено відповідний Акт обстеження вулично-шляхової мережі, що підтверджується рапортом старшого інспектору відділу БДР УПП в Закарпатській області б/н та б/н.

Як відображено в цьому ж рапорті, представник Служби відновлення та розвитку інфраструктури в Закарпатській області відмовився від запису в акт обстеження його як представника підрозділу з експлуатації доріг, який відповідає за належне утримання зазначеної ділянки та відмовився засвідчити виявлені недоліки особистим підписом.

Згідно з акту обстеження ділянки вулично-шляхової мережі від 04.04.2024 експлуатаційний стан обстеженої ділянки (автомобільна дорога М-06 «Київ-Чоп» 703 км + 000) не відповідає вимогам ДСТУ 3587-22 «Безпека дорожнього руху. Автомобільні дороги, вулиці та залізничні переїзди. Вимоги до експлуатаційного стану» за такими показниками: покриття проїзної частини має осідання глибиною 12 см, довжиною 50 м, шириною 8,5 м.

Крім того, в акті зафіксовано невідповідність експлуатаційного стану технічних засобів організації дорожнього руху вимогам ДСТУ 4100:2021 та ДСТУ 3308-96 за такими показниками: наявність та стан дорожніх знаків 1.12 «Вибоїна», 1.37 «Дорожні роботи», 3.29 «Обмеження максимальної швидкості 50 км/год», 1.4.6, 1.4.7 «Напрямок повороту».

Позивач, вважаючи постанову від 29.04.2024 якою його визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КУпАП, протиправною, звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходив із такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України від 28.06.1991 №254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Наведена норма Основного Закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Згідно з частиною першою статі 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як передбачено приписами статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Правила дорожнього руху (далі ПДР) затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306.

Згідно з пунктом 1.5. ПДР дії або бездіяльність учасників дорожнього руху та інших осіб не повинні створювати небезпеку чи перешкоду для руху, загрожувати життю або здоров`ю громадян, завдавати матеріальних збитків. Особа, яка створила такі умови, зобов`язана негайно вжити заходів до забезпечення безпеки дорожнього руху на цій ділянці дороги та вжити всіх можливих заходів до усунення перешкод, а якщо це неможливо, попередити про них інших учасників дорожнього руху, повідомити уповноважений підрозділ Національної поліції, власника дороги або уповноважений ним орган.

Частиною 1 статті 140 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць, залізничних переїздів, інших дорожніх споруд, невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху, або неприйняття своєчасних заходів до відновлення безпечних умов для руху.

Статтею 14 КУпАП встановлено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Отже, бездіяльність посадових осіб не повинна створювати небезпеку чи перешкоду для руху. Невжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху при виникненні умов, які загрожують безпеці руху передбачають притягнення відповідної посадової особи до відповідальності, передбаченої статтею 140 КУпАП.

Об`єктом правопорушень, передбачених наведеною статтею, є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Об`єктивна сторона цих правопорушень полягає у недодержанні правил, норм і стандартів при утриманні шляхів та невжитті заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху чи позначення на дорогах місць провадження робіт.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених названою правовою нормою, характеризується наявністю як умислу, так і необережності.

Суб`єктами правопорушень, передбачених, зокрема частиною 1, можуть бути лише посадові особи, до компетенції яких належить додержання правил, норм і стандартів при утриманні шляхів, вжиття заходів щодо своєчасної заборони або обмеження руху чи позначення на дорогах місць провадження робіт.

Отже, для вирішення питання правомірності притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до частини 1 статті 140 КУпАП необхідно встановити, зокрема, чи є особа суб`єктом даного правопорушення.

Відповідно до положень статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Так, оскаржувана постанова у справі про адміністративне правопорушення не містить посилань на належні та допустимі докази, дослідженні під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, зокрема:

-докази щодо повноважень позивача у сфері забезпечення експлуатацію автомобільних доріг відповідно до займаною посади, тоді як сам позивач звертає увагу на те, що в нього відсутні обов`язки щодо ліквідації перешкод, огородження ділянки дороги, обмеження руху тощо;

-докази щодо причин не усунення недоліків на ділянці дороги М-06 «Київ-Чоп» 703 км;

-докази щодо статусу дороги М-06 «Київ-Чоп» 703 км та наявності обов`язку та повноважень у Служби автомобільних доріг у Закарпатській області здійснювати нагляд за частиною шляхової мережі автодороги М-06 «Київ-Чоп»;

-докази, що акт обстеження ділянки вулично-шляхової мереж від 24.04.2024 надсилався позивачу.

Крім того, зі змісту вищевказаного акту не вбачається, що обстеження проводилось в присутності представника відповідного підрозділу Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області.

Сам по собі рапорт старшого інспектора відділу БДР УПП в Закарпатській області ДПП про те, що представник Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області відмовився від запису в акт обстеження та підписання акту є недостатнім підтвердження забезпечення участі представника підрозділу з експлуатації доріг, оскільки в матеріалах справи відсутні будь-які відомості про те, що вказана у рапорті особа була працівником Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Закарпатській області

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України №1395 від 07.11.2015 (далі Інструкція №1395) при складанні протоколу про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 139, частиною четвертою статті 140 КУпАП або постанови у справі про адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою - третьою статті 140 КУпАП (коли протокол не складається), до них необхідно долучати акт обстеження ділянки вулично-шляхової мережі (додаток 2) з відповідними замірами та схемою про: 1) пошкодження шляхів, залізничних переїздів, інших шляхових споруд, трамвайних колій чи технічних засобів регулювання дорожнього руху; 2) самовільне знімання, закриття чи встановлення технічних засобів регулювання дорожнього руху; 3) перешкоду для дорожнього руху, у тому числі забруднення шляхового покриття; 4) пошкодження асфальтобетонного покриття доріг унаслідок руху машин на гусеничному ходу; 5) умови та стан шляху, які загрожують безпеці дорожнього руху; 6) порушення нормативів щодо обладнання на дорогах місць проведення ремонтних робіт, залишення дорожніх машин, будівельних матеріалів, конструкцій; 7) порушення або невиконання правил на підприємствах, в установах та організаціях під час розроблення та виготовлення транспортних засобів і деталей до них або інших предметів їх додаткового обладнання, під час проектування, реконструкції та ремонту шляхів, залізничних переїздів, інших шляхових споруд.

Додатком 2 Інструкції №1395 передбачено, що обстеження ділянки вулично-шляхової мережі проводиться за участю 2 свідків. У свою чергу, з долученого акту вбачається, що свідки не залучалися.

Суд звертає увагу на те, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до частини 2 статті 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями частини 3 статті 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Враховуючи викладене та важливість дотримання і неухильного виконання процедури розгляду справ про адміністративне правопорушення, та той факт, що під час винесення оскаржуваної постанови не було повно та всебічно встановлено обставини справи про адміністративне правопорушення, що свідчить про порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що невиконання суб`єктом владних повноважень вимог законодавства в цій частині свідчить про незаконність всієї процедури розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до частини 3 статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, цитованою нормою КАС України визначено вичерпний перелік судових рішень, які суд першої інстанції може приймати у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення з процесуальних підстав потребує повторного розгляду справи про адміністративне правопорушення в порядку, встановленому законом.

Вказане узгоджується із правовими висновками, відображеними у постановах Верховного Суду в постановах від 18.11.2021 №185/8460/16-а та від 25.05.2022 по справі №465/5145/16-а.

У зв`язку з цим, оскаржувану постанову слід скасувати, а справу направити на новий розгляд до УПП в Закарпатській області.

Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити частково.

В силу приписів частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, з огляду на скасування спірної постанови сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245, 286 КАС України, суд

у х в а л и в:

позов задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕНА №2030311 від 29.04.2024.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за частиною 1 статті 140 Кодексу України про адміністративні правопорушення направити на новий розгляд до Управління патрульної поліції в Закарпатській області.

У задоволенні решти позову відмовити повністю.

Стягнути на ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, 3; ) сплачений судовий збір у розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.Й. Данко