Справа № 460/6229/24
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2024-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
26 червня 2024 року м. Рівне №460/6229/24
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом
Державного підприємства "Зірненський спиртовий завод"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
В провадженні суду перебуває справа за позовом Державного підприємства "Зірненський спиртовий завод" до Головного управління ДПС у Рівненській області визнання протиправною бездіяльності щодо неприведення у відповідність даних інтегрованих карток згідно з постановою Верховного Суду від 09.11.2023 у справі №9/10 та зобов`язання виключити з інтегрованих карток нарахування з податку на прибуток на суму 1107520 грн, податку на додану вартість на суму 7285126 грн та акцизному податку на суму 32000000 грн.
Ухвалою суду від 14.06.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
На адресу суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування клопотання зазначено, що справа має важливе значення для податкового органу, оскільки від її вирішення залежить отримання/неотримання бюджетом значної суми понад 40 млн.грн, а також дана справа становить значний суспільний інтерес, оскільки стосується наповнення бюджету з подальшим спрямування цих коштів на фінансування соціальних та економічно важливих напрямів державної діяльності при складній фінансовій ситуації в державі з огляду на воєнний стан.
Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.
Згідно з вимогами ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.
Згідно з ч.2 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій вказаної статті.
Так, відповідно до ч.4 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За правилами ч.4 ст.12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Судом встановлено, що вказана справа не належить до справ, які в силу вимог ч.4 ст.12 КАС України розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження, а також справ, які відповідно до ч.4 ст.257 КАС України не можуть розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження.
Водночас твердження відповідача, що сума позовних вимог у справі в 26,6 разів перевищує розмір, встановлений п.4 ч.4 ст.12 та п.4 ч.4 ст.257 КАС України, а отже така не може бути розглянута в порядку спрощеного позовного провадження, суд відхиляє як безпідставні, позаяк в даному випадку, предметом розгляду є приведення у відповідність даних інтегрованих карток позивача та виключення з них відомостей, а не рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Відтак вимога про обов`язковість розгляду справи в порядку загального позовного провадження на дані спірні правовідносини не поширюється.
Суд враховує, що згідно із ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Згідно з п.10 ч.6 ст.12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частинами 5, 6 ст.262 КАС України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
У своєму клопотанні представник відповідача просить розглянути справу за правилами загального позовного провадження, позаяк справа має для відповідача важливе значення та вимагає повного і всебічного встановлення обставин справи.
Суд звертає увагу на те, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч.3 ст.12 КАС України).
В свою чергу, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (ч.2 ст.12 КАС України).
При цьому, зазначення мети об`єктивного з`ясування обставин справи та ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення не є обставинами, що свідчать про складність даної справи та не є обставинами, які свідчать про недоцільність розгляду справи у спрощеному позовному провадженні.
Зважаючи на те, що представником відповідача не обґрунтована необхідність розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення цього клопотання.
З огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, а також те, що судом вже вирішувалось питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін під час відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про безпідставність клопотання відповідача та відмову в його задоволенні.
Керуючись статтями 241, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.
Ухвала окремо не оскаржується та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.С. Гудима