Справа № 283/1579/24
Суддя: Ярмоленко В. В.
Дата ухвалення: 2024-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 283/1579/24
провадження №2-а/283/30/2024
У Х В А Л А

27 червня 2024 року суддя Малинського районного суду Житомирської області Ярмоленко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: поліцейський Департаменту патрульної поліції Верещагін Олег Олегович, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі,

ВСТАНОВИВ:

24.06.2024 ОСОБА_1 звернувся до Малинського районного суду Житомирської області з адміністративним позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку на оскарження постанови, а також клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Клопотання про поновлення строку на оскарження обґрунтоване тим, що постанова серії ЗАВ №04176328 винесена поліцейським ДПП Верещагіним О.О. 25.11.2023, а фактично вручена позивачу 14.06.2024 у Малинському відділі ДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ). До цього часу позивачеві не було відомо про існування постанови, а відтак він не мав можливості оскаржити її десятиденний термін.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позову обґрунтоване тим, що позивач є пенсіонером і єдиним джерелом його доходів є пенсійні виплати. Сплата судового збору поставить позивача у непростий фінансовий стан. Також позивачем долучено до матеріалів позову довідку про доходи №2715 7979 4277 1719, з якої вбачається, що за період з 01.01.2024 по 30.06.2024 йому нараховано та виплачено пенсію у розмірі 27242,06 грн.; відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, згідно з якими відсутня інформація про доходи ОСОБА_1 за період з 4 кварталу 2023 року по 1 квартал 2024 року.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали позовної заяви та заявлених позивачем клопотань, приходжу до висновку про залишення її без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем до позовної заяви додано клопотання про звільнення від сплати судового збору, у якому останній посилається на свій тяжкий майновий стан.

Згідно з ч.1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26.07.2005).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 у справі №338/158/19 зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Отже особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 9 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору є оцінювання фінансового стану особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті.

В даному випадку, вказані позивачем обставини не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки ним не надано доказів на підтвердження того, що його майновий стан на день звернення з даним позовом перешкоджає сплаті судового збору в установлених законодавством порядку і розмірі, зокрема, надані позивачем відомості про відсутність нарахованого доходу за період з 4 кварталу 2023 по 1 квартал 2024 років, довідка про нарахування пенсії у щомісячному розмірі 4306,41 грн. та 4657,31 грн. за період з 01.01.2024 по 30.06.2024 (із загальним розміром за вказаний період 27242,06 грн.), не є беззаперечним і достатнім доказом скрутного майнового стану позивача та не підтверджує з достовірністю тієї обставини, що позивач не може сплатити судовий збір, оскільки останній отримує пенсійні виплати та не надав доказів про наявність чи відсутність рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, відсутність коштів на банківських рахунках.

Варто зазначити, що відмова у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, не може вважатися обмеженням позивача доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з положеннями ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, що звільнялися б від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, чи виключали б таку позовну заяву з об`єктів оплати судовим збором.

Положеннями ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Водночас, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.03.2020 в справі №543/775/17, розмір судового збору, який підлягає застосуванню за подання позовної заяви у справах щодо оскарження постанов про адміністративні правопорушення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто позивачу необхідно сплатити судовий збір за подання до суду зазначеної позовної заяви в сумі 605,60 грн. та надати суду оригінали документів на підтвердження цього.

Реквізити для сплати судового збору за подання заяв до Малинського районного суду Житомирської області:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м. Малин/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.)

Рахунок отримувача: UA0006829

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: 101 __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Малинський районний суд Житомирської області (назва суду, де розглядається справа).

Щодо клопотання позивача про поновлення строку на оскарження постанови, суд зазначає наступне.

Строк оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення встановлений ст. 289 КУпАП і становить 10 днів з дня набрання постановою законної сили.

Оскаржувану постанову серії ЗАВ №04176328 винесено 25.11.2023, а згідно з твердженнями позивача копію постанови він отримав 14.06.2024 у виконавчій службі, після чого звернувся до суду.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, обґрунтування поважності пропущення строку на оскарження ґрунтується виключно на твердженнях позивача про те, що він отримав оскаржувану постанову 14.06.2024, що не підтверджується матеріалами справи. Крім того, наявна в матеріалах справи ксерокопія спірної постанови містить відбиток штампу Малинського відділу ДВС, з якої неможливо встановити рік його проставляння. Позивачем не наведено підстав, які свідчать про поважність пропуску строку звернення з позовною заявою до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Розглянувши матеріали справи, клопотання про поновлення пропущеного строку, враховуючи відсутність доказів неможливості звернення позивача із даним адміністративним позовом в межах визначених законом строків, суд вважає його не обґрунтованим, а доводи, викладені у ньому безпідставними, тому дійшов до висновку про відмову у поновленні строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Отже, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху, надавши йому строк для усунення недоліків, протягом якого він має зазначити та довести поважність причин пропуску строку звернення з адміністративним позовом до суду.

Роз`яснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною і буде йому повернута.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 248, 256, 293 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: поліцейський Департаменту патрульної поліції Верещагін Олег Олегович, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі залишити без руху, надавши йому строк п`ять днів з дня отримання ухвали, для усунення вказаних недоліків.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Веб-адреса цього документу у Єдиному державному реєстрі судових рішень http://reyestr.court.gov.ua/ з посиланням на номер справи.

Суддя