Справа № 240/14232/23
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2024-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Гуріна Д.М., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "Савін" до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Фермерське господарство "Савін" із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, Державної податкової служби України, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №8712239/42777251 від 27.04.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 05.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ФГ «Савін» №1 від 05.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.
Крім того, відповідачі зазначили, що причиною відмови в реєстрації податкової накладної стало те, що платником не надано повний пакет документів, а саме: відсутні складські документи. Крім того, ГУ ДПС в Житомирській області зазначено, що підприємством надано на розгляд Комісії товарно-транспортні накладні від 04.04.2023 №1-3. Однак вищевказані товарно-транспортні накладні складені раніше ніж видаткова накладна, що на думку податкового органу суперечить правовій природі видаткової накладної, яка в свою чергу складається для підтвердження факту передачі ТМЦ.
Також, ГУ ДПС у Житомирській області вказало, що дослідивши додатково поданий пакет документів, контролюючий орган встановив, що наданий позивачем інвентаризаційний опис на 1 квітня 2023 року є неналежним первинним документом, оскільки не містить підписів ні голови комісії ні члена комісії.
Також у відзивах зазначено, що під час розгляду документів Комісією встановлено, що між ФГ "Савін" та ТОВ "Торгівельна компанія "Восток" 03.04.2023 укладено договір поставки сільськогосподарських культур №03/04/23-1, за умовами якого позивач зобов`язується поставити покупцеві - ТОВ "Торгівельна компанія "Восток" пшеницю урожаю 2022 року, у кількості 75 тонн (+/- 10%).
Однак, на розгляд Комісії позивачем не надано жодного складського документу.
Підставою для прийняття спірного рішення ГУ ДПС у Житомирській області, як зазначено безпосередньо в рішенні, стало ненадання платником податків копій відповідних документів. Тобто, зі спірного рішення ГУ ДПС у Житомирській області вбачається, що з поміж п`яти передбачених п.5 Порядку №520 груп переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, податковим органом шляхом проставлення відповідної відмітки (х) (тобто у передбачений Порядком спосіб) визначено групи документів, відсутність яких стала підставою для відмови реєстрації податкової накладної.
ДПС України також вказує, що предметом доказування при вирішенні питання про скасування рішення Комісії ГУ ДПС у Житомирській області про відмову в реєстрації податкової накладної, є обставини щодо подання достатніх документів, які в подальшому свідчать про можливість зареєструвати податкову накладну. Тобто, позивач має довести, що ним було подано документи, достатні для реєстрації податкової накладної. Відповідач зазначає, що питання щодо реєстрації податкової накладної, яка підтверджується документами наданими в суд, не може бути підставою для скасування рішення Комісії, оскільки надання платником податків до суду пакету документів, не може слугувати безумовною підставою для визнання рішення комісії протиправним та як наслідок його скасування.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання зареєструвати податкову накладну, відповідачі вказали, що позовна вимога в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних в обхід формальної перевірки ГУ ДПС у Житомирській області документів для такої реєстрації є порушенням дискреційних повноважень ГУ ДПС у Житомирській області в частині подання висновку щодо реєстрації податкової накладної (а.с.100-117).
Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що 03.04.2023 ФГ «Савін», як Постачальник та ТОВ «Торгівельна компанія «Восток», як Покупець, підписали договір поставки сільськогосподарської продукції та додаток до договору №1 (а.с.18-24).
ФГ «Савін» здійснено поставку товару (пшениця урожаю 2022 року в кількості 71,9 т. на суму 582389,74 грн) відповідно до видаткової накладної №13 від 05.04.2023 (а.с.25) ТОВ «Торгівельна компанія «Восток» було проведено оплату за пшеницю відповідно до платіжної інструкції 04febebb5d від 07.04.2023 на суму 510868,00 грн (а.с.26).
Вказану податкову накладну в день її оформлення було направлено до ДПС для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.
12.04.2023 позивачем для розблокування податкової накладної було направлено Повідомлення №1 від 12.04.2023 до ГУ ДПС у Житомирській області про подання пояснень та копій документів, які підтверджують реальність здійснення операцій та наявність законних підстав для складання та реєстрації податкової накладної №1 від 05.04.2023, реєстрацію якої зупинено (а.с.9-12).
Крім того, надано копії документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено.
18.04.2023 ФГ "Савін" отримало повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та документів. Податковим органом визначено необхідність надання складських документів, статистичної звітності с/г виробника щодо залишків продукції (ф.21, заг.) (а.с.13-15).
24.04.2023 ФГ «Савін» подано повідомлення №1 та додаткові документи на вимогу у кількості 7 аркушів (а.с.16-17).
Однак, не зважаючи на надані пояснення та документи, податкова накладна №1 від 05.04.2023 не була зареєстрована та ГУ ДПС у Житомирській області було прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної а саме: від 27.04.2023 №8712239/42777251 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 05.04.2023 (а.с.89-90).
Підставами такої відмови зазначено: ненадання платником податку копій документів: ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. Крім того, позивач зазначає, що контролюючим органом не було вказано (підкреслено) які саме документи необхідно надати платнику податків для реєстрації податкової накладної.
Не погоджуючись з такими рішеннями ФГ "Савін" 27.04.2023 було подано скаргу на вказане вище рішення про відмову в реєстрації податкової накладної (а.с.91) до якої також було надано пояснення та документи, а саме: договір поставки сільськогосподарських культур №03/04/23-1 від 03.04.2023 (а.с.18-22), додаток до договору поставки №1 від 03.04.2023 (а.с.23-24), видаткова накладна №13 від 05.04.2023 (а.с.25), рахунок на оплату №1 від 05.04.2023 (а.с.26); платіжна інструкція №04Febеbb5d від 07.04.2023 на суму 510868 грн (а.с.45), ТТН №1 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.27-28), ТТН №2 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.29-30), ТТН №3 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.31-32), звіт №29-сг за 2022 рік (а.с.33-43), звіт форми 21-аг (за січень - березень 2023 року) (а.с.46-47), інвентаризаційний опис на 01.04.2023 (а.с.48), оборотно-сальдова відомість по рахунку 103 за квітень 2023 року (а.с.49), оборотно-сальдова відомість по рахунку 26 за квітень 2023 року (а.с.50), звіт про посівні площі форми №4-сг під врожай 2022 року (а.с.51-57), податкова декларація платника єдиного податку четвертої групи (з розрахунковою частиною) (а.с.58-65), звіт про збирання врожаю форми №37-сг на 01.11.2022 (а.с.66-69), договір поставки №33/2022 від 01.06.2022 (а.с.70-74), договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.04.2021 (а.с.75-77), додаток до договору оренди сільськогосподарської техніки №1 від 01.04.2021 (а.с.78-79), договір №0108/21 надання послуг від 01.08.2021 (а.с.80-83), специфікація №1 до Договору №0108/21 надання послуг (а.с.84), складська книга (а.с.85), реєстр приймання зерна вагарем №1-3 за 10.08.2022 (а.с.86), 21.08.2022 (а.с.87), 22.08.2022 (а.с.88). Крім того, в повідомленні про надання додаткових документів та пояснень про копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків питання не ставилось і надання їх не вимагалось.
Також, позивачем було надано пояснення, в яких було зазначено про те, що на даний час на підприємстві працює 1 людина. Для зберігання зерна підприємство має власні склади (будівля зерносховища). ФГ "Савін" придбало засоби захисту рослин та мінеральні добрива в ПП "Гермес Агро" договір поставки №33/2022 від 01.06.2022. Підприємство має власну техніку для обробітку землі, вирощування, та користується послугами по збиранню врожаю сільськогосподарською технікою ПП "Райгородоцьке" (договір №0108/21 ПП "Райгородоцьке" від 01.08.2021) та договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.04.2021 ПП "Райгородоцьке". Посів пшениці здійснювався технікою ПП "Райгородоцьке" згідно договору на площі 80 га. Посів площі вказаний на звітах 4-сг посів сільськогосподарських культур. Збір врожаю 2022 року проводився в серпні 2022 року згідно реєстрів прийому зерна вагарем. Пшеницю реалізували ТОВ "Торгівельна компанія "Восток" згідно договору №03/04/23-1 від 03.04.2023. Видаткова накладна №13 від 05.04.2023 ТТН №1 від 04.04.2023 №2 від 04.04.2023 №3 від 04.04.2023. Розрахунок за реалізовану пшеницю проводився згідно з платіжним дорученням №04febebb5d від 07.04.2023. По даній події і була складена податкова накладна №1 від 05.04.2023, реєстрацію якої зупинено.
Позивач вважає рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 27.04.2023 №8712239/42777251 про відмову в реєстрації податкової накладної ФС "Савін" від 05.04.2023 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та таким, що підлягає скасуванню, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України у відповідній редакції.
Відповідно до пунктів "а", "б" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
У свою чергу, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 Податкового кодексу України).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 Податкового кодексу України).
Пунктом 201.10. цієї правової норми передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядок №1246).
Відповідно до пункту 12 цього Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.
Пунктами 13, 15 Порядку №1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі квитанція).
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу 10), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На реалізацію наведеної бланкетної норми Кабінетом Міністрів України 11.12.2019 прийнято постанову №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою серед іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165).
Пунктом 3 Порядку №1165 встановлено, що податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складних у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації): 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих для реєстрації в іншому місяці, ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої для реєстрації в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений у них у Поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена у попередньому місяці, становить більше 20 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно виконуються такі умови: загальна сума податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), сплачена за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, платником податку та його відокремленими підрозділами, якими подано податкову накладну/розрахунок коригування на реєстрацію в Реєстрі, становить більше 1 млн. гривень; значення показника В, розрахованого згідно з цим підпунктом, становить більше 0,05. Показник В розраховується за такою формулою: В = 8/Т, де 8 - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю.
Відповідно до пункту 4 цього Порядку у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
За приписами пункту 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.
Відповідно до п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку критеріям ризиковоеті платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Контролюючим органом позивача віднесено до переліку ризикових платників податків на підставі пункту 1 Критеріїв ризиковості платників податку відповідно до Порядку №1165.
Відповідно до п.1 Критеріїв ризиковості платників податку (додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Пунктом 7 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520).
Пунктом 2 Порядку №520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС.
Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку №520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
Разом із тим, пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:
- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункти 6, 7 Порядку №520).
Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Щодо визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДПС у Житомирській області від 27.04.2023 №8712239/42777251, суд зазначає наступне.
Оспорюваним рішенням було відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 05.04.2023 з підстав ненадання/часткове надання додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку. Крім того, позивач зазначає, що контролюючим органом не було вказано (підкреслено) які саме документи необхідно надати платнику податків для реєстрації податкової накладної.
Суд не погоджується з висновками контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної з огляду на наступне.
На підтвердження реальності здійснення господарських операцій з контрагентом ТОВ "Торгівельна компанія "Восток" позивачем подані: договір поставки сільськогосподарських культур №03/04/23-1 від 03.04.2023 (а.с.18-22), додаток до договору поставки №1 від 03.04.2023 (а.с.23-24), видаткова накладна №13 від 05.04.2023 (а.с.25), рахунок на оплату №1 від 05.04.2023 (а.с.26); платіжна інструкція №04Febеbb5d від 07.04.2023 на суму 510868 грн (а.с.45), ТТН №1 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.27-28), ТТН №2 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.29-30), ТТН №3 від 04.04.2023 (з свідоцтвом про розвантаження) (а.с.31-32), звіт №29-сг за 2022 рік (а.с.33-43), звіт форми 21-аг (за січень - березень 2023 року) (а.с.46-47), інвентаризаційний опис на 01.04.2023 (а.с.48), оборотно-сальдова відомість по рахунку 103 за квітень 2023 року (а.с.49), оборотно-сальдова відомість по рахунку 26 за квітень 2023 року (а.с.50), звіт про посівні площі форми №4-сг під врожай 2022 року (а.с.51-57), податкова декларація платника єдиного податку четвертої групи (з розрахунковою частиною) (а.с.58-65), звіт про збирання врожаю форми №37-сг на 01.11.2022 (а.с.66-69), договір поставки №33/2022 від 01.06.2022 (а.с.70-74), договір оренди сільськогосподарської техніки від 01.04.2021 (а.с.75-77), додаток до договору оренди сільськогосподарської техніки №1 від 01.04.2021 (а.с.78-79), договір №0108/21 надання послуг від 01.08.2021 (а.с.80-83), специфікація №1 до Договору №0108/21 надання послуг (а.с.84), складська книга (а.с.85), реєстр приймання зерна вагарем №1-3 за 10.08.2022 (а.с.86), 21.08.2022 (а.с.87), 22.08.2022 (а.с.88)
Контролюючому органу також надавались пояснення в яких вказано що відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом господарської діяльності за наступним КВЕД підприємства є: 01.11 «Вирощування зернових культур (крім рису, бобових культур і насіння олійних культур); 01.61 «Допоміжна діяльність у рослинництві».
Дані КВЕД є дозволеними для використання ФГ «Савін» згідно установчих документів.
Головою ФГ «Савін» є ОСОБА_1 відповідно до статуту.
ФГ «Савін» взято на податковий облік в органах державної податкової служби, перебуває на обліку в ДПІ у Бердичівському районі ГУ ДПС у Житомирській області, є платником єдиного податку 4 групи.
Облікова кількість штатних працівників, що працюють в ФГ «Савін» складає 1 особа.
Для здійснення господарської діяльності ФГ «Савін» використовує сільськогосподарського призначення земельні ділянки, які знаходяться в оренді у фізичних осіб. Загальна площа даних земельних ділянок становить 173,42 га. Розрахунки з орендодавцями проведено у повному обсязі, відповідно до чинного законодавства.
Для збору урожаю та перевезення зерна господарство користується орендованою технікою згідно договору оренду техніки.
ФГ «Савін» є товаровиробником с/г продукції власного виробництва на земельних ділянках які перебувають у його користуванні, підтвердженням якого є здана статистична звітність форма №29-сг. Звіт про площі то валові збори врожаю сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду.
Відповідно до умов договору поставки сільськогосподарських культур №03/04/23-1 від 03.04.2023 ТОВ «Торгівельна компанія «Восток» виступає покупцем, було здійснено операцію продажу пшениці урожаю 2022 року, поставка товару здійснюється партіями, кількість яких вказується в додатку до цього договору, фактом підтвердження якого є товарно-транспортні накладні.
Крім того, позивачем зазначено про те, що у повідомленні про надання додаткових документів та пояснень про копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків питання не ставилось і надання їх не вимагалось.
Отже, з урахуванням вимог п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше, в даному випадку це дата постачання товару (пшениці).
Тобто, підставою реєстрації податкової накладної була перша подія - факт відвантаження пшениці. А отже про реальний рух активів (в даному випадку товару) свідчать відповідні первинні документи, тобто підставою реєстрації податкової накладної була перша подія - факт постачання товару (пшениці). А отже про реальний рух активів (в даному випадку товару - пшениці) свідчать відповідні первинні документи.
До того ж, як вказано відповідачами у відзивах, у пакеті документів, поданому на розгляд Комісії, містилися всі первинні документи.
Отже, з урахуванням вимог п.187.1 ст.187 Податкового кодексу України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше, в даному випадку це дата отримання грошових коштів. Що свідчить про надання підтверджуючих документів, що стали підставою для реєстрації податкової накладної.
Таким чином, зазначені вище документи свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, а тому у контролюючого органу були відсутні достатні підстави для відмови у проведенні реєстрації податкової накладної позивача.
Згідно з вимогами пунктів 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
За наслідками розгляду наданих позивачем пояснень та документів, Комісія ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення від 27.04.2023 №8712239/42777251 про відмову у реєстрації податкової накладної ФГ "Савін" від 05.04.2023 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підставою для відмови в реєстрації податкових накладних стало ненадання/часткове надання платником податків додаткових письмових пояснень, складських документів, статистичної звітності с/г виробника щодо залишків продукції (ф.21-заг) та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних, при отриманні повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, платником податку.
Надаючи оцінку рішенню відповідача, що оскаржується, суд зазначає, що контролюючий орган мав формальні підстави для його прийняття у зв`язку з неподанням позивачем додаткових письмових пояснень та копій документів стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, реєстрацію якої було зупинено в ЄРПНРК, при отриманні повідомлення про необхідність їх подання для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПНРК.
Однак, з огляду на те, що платник податків надав пояснення та копії документів, які підтверджують правомірність складення податкової накладної та наявність підстав для її реєстрації після зупинення її реєстрації, суд приходить до висновку, що прийняте комісією рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, на переконання суду, підлягає визнанню протиправним та скасуванню, як таке, що протиправно обмежує законне право платника на реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунків коригування.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність підстав для їх задоволення у частині визнання протиправними та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області від 27.04.2023 №8712239/42777251 про відмову у реєстрації податкової накладної ФГ "Савін" від 05.04.2023 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №1940/1950/18 висловлена правова позиція, відповідно до якої зупинення реєстрації податкової накладної без чіткого визначення переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, не дало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів, а тому, враховуючи норми ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач скористався наданим йому правом довести належними і допустимими доказами заявлені ним позовні вимоги у суді.
Крім того, суд відхиляє аргументи ГУ ДПС у Житомирській області, що ті документи, які не було надано позивачем під час подання податкової накладної до контролюючого органу для її реєстрації на підтвердження здійснення господарської операції, не повинні враховуватись судом під час судового розгляду справи, оскільки контролюючим органом не було чітко зазначено, які саме документи необхідно надати платнику податків.
При цьому, суд враховує наявність у платника податку права довести саме у судовому процесі обставини, на яких ґрунтуються його доводи. Останнє не є обмеженим поданням виключно тих доказів, що надавались ним з податковою накладною контролюючому органу для реєстрації в ЄРПНРК. Право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати докази на підтвердження таких заперечень надається платнику, як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу, на яких допускається подання учасником процесу нових доказів.
У постанові Верховного Суду від 25.06.2019 у справі №1940/1950/18 висловлена правова позиція, відповідно до якої зупинення реєстрації податкової накладної без чіткого визначення переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, не дало позивачу можливості надати достатній обсяг підтверджуючих документів, а тому, враховуючи норми ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач скористався наданим йому правом довести належними і допустимими доказами заявлені ним позовні вимоги у суді.
Щодо позовних вимог в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.
У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є іншим.
Згідно з п.19 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструються у день: 1) прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; 2) набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення суду); 3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених п.12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Отже, реєстрація податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунку коригування, реєстрацію яких попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наданих позивачем документів достатньо для реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування. При цьому, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію податкової накладної від 05.04.2023 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування, судом не встановлено.
З метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та дотримання гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну від 05.04.2023 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування датою її фактичного подання.
При цьому, доводи відповідачів про те, що повноваження ГУ ДПС України у Житомирській області щодо підготовки висновку про реєстрацію податкової накладної є дискреційними повноваженнями, суд вважає безпідставними, з огляду на таке.
У своєму рішенні від 16.09.2015 у справі №21-1465а15 Верховний Суд України зазначив, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося б примусове виконання рішення.
Згідно з Рекомендацією №R(80)2 комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів Ради Європи 11.05.1980 на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.
Оскільки за результатами розгляду справи суд дійшов висновку, що надані позивачем документи підтверджували правомірність складення податкової накладної, то ГУ ДПС у Житомирській області мало скласти висновок про її реєстрацію на підставі якого ДПС України мало провести таку реєстрацію. Отже, такі повноваження відповідачів не є дискреційними.
Суд враховує, що п.19 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється, зокрема, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригування.
Отже, застосування у даній справі способу захисту порушеного права позивача шляхом зобов`язання ДПС України зареєструвати подану позивачем податкову накладну в ЄРПНРК не є втручанням у дискреційні повноваження та відповідає завданням адміністративного судочинства, регламентованим ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Аналогічна правова позиція щодо обрання способу захисту порушеного права застосована Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 у справі №825/849/17, від 06.03.2018 у справі №826/4475/16 та від 27.10.2022 у справі №360/3253/20.
Враховуючи вищевикладене, суд задовольняє позовні вимоги.
Розглянувши зазначену вимогу представника позивача, суд зазначає наступне.
Згідно з частинами 1, 3 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Частиною 4 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини 4 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина 6 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).
Частиною 7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно з положеннями статті 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05.07.2012 №5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі Баришевський проти України, від 10.12.2009 у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12.10.2006 у справі Двойних проти України, від 30.03.2004 у справі Меріт проти України, заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Суд зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.09.2019 (справа №810/3806/18, справа №810/2816/18, справа №810/3806/18), від 22.11.2019 (справа №810/1502/18).
Для підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу представником позивача до матеріалів справи не додано жодного з перелічених вище доказів.
В матеріалах справи також відсутні: розрахунок витрат на правничу допомогу та акт виконаних робіт (наданих послуг), з огляду на вказане не можливо визначити суму витрат позивача, понесених на оплату правничої допомоги.
Крім того, до матеріалів справи не було долучено договір про надання правничої допомоги та квитанцію до прибуткового ордера про підтвердження сплати гонорару.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд, відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, стягує на користь позивача, понесені ним витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів пропорційно до задоволених вимог.
Керуючись статтями 9, 72, 77, 139, 143, 243-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області №8712239/42777251 від 27.04.2023 про відмову у реєстрації податкової накладної №1 від 05.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Фермерського господарства "Савін" №1 від 05.04.2023 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем її надходження.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на користь Фермерського господарства "Савін" 1342,00 грн на відшкодування витрат зі сплати судового збору.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Фермерського господарства "Савін" 1342,00 грн на відшкодування витрат зі сплати судового збору.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Д.М. Гурін