Справа № 400/5784/24
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2024 р. № 400/5784/24

м. Миколаїв

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Птичкіна В.В., ознайомившись з матеріалами

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, вул. Морехідна, 1, м. Миколаїв, 54008,
провизнання протиправним рішення від 27.05.2024 №1400-0305-8/45176 та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Коваль Олександр Володимирович в інтересах ОСОБА_1 подав до суду позовну заяву до Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, в якій просить:

"Позовну заяву до Відповідача: Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області прийняти до розгляду та відкрити провадження, розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без залучення сторін за наявними у справі матеріалами.

Визнати протиправним рішення від 27.05.2024 №1400-0305-8/45176 Головного управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області щодо відмови в проведенні перерахунку пенсії відповідно до положень ч.2 ст.56 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, в редакції, чинній до 01.10.2017 без застосування двоскладової формули при її обчисленні.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Миколаївській області, здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до положень ч.2 ст.56 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, в редакції, чинній до 01.10.2017 без застосування двоскладової формули при її обчисленні.

Стягнути сплачену суму судового збору 1211, 20 грн, на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ).

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд зазначає таке.

Згідно з пунктами 4, 5 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У прохальній частині позовної заяви не зазначено, з якої дати позивач просить зобов`язати відповідача здійснити перерахунок її пенсії, у зв`язку з чим позивачу належить зазначити таку дату.

Якщо дата, з якої позивач проситиме про захист свого права, перебуває поза межами 6-місячного строку звернення до адміністративного суду, позивачу належить подати заяву про поновлення такого строку і докази на підтвердження поважності причин його пропуску.

Зокрема. Згідно з частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі № 816/197/18 (касаційне провадження № К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18) та сформулював новий правовий висновок, згідно з яким, серед іншого, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду зазначила, що дата отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Верховний Суд наголосив, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Верховний Суд вважає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

У постанові від 09.06.2022 у справі № 1140/2132/18 Верховний Суд звернув увагу, що пенсію позивач отримує щомісяця, тому про порушення свого права позивач мав бути обізнаний на кожне 1 число місяця, що настає за місяцем, у якому повинна була здійснюватись така виплата (з першого до першого числа).

У цій постанові Верховний Суд дійшов висновку про те, що оцінку спірним правовідносинам належить надавати в межах 6-місячного строку звернення до адміністративного суду. Зокрема, у справі № 1140/2132/18 позивач звернувся до суду 01.08.2018. Верховний Суд виснував, що суду необхідно надати оцінку спірним правовідносинам та застосуванню норм матеріального права за період з 01.02.2018 (тобто в межах 6-місячного строку).

За приписами частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 8 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, у позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви.

У позовній заяві перелік додатків оформлений в такий спосіб:

"Додатки:

1. ордер суд.pdf.

2. додатки до суду.pdf.

3. Квитанція про надсилання стороні ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ПЕНСІЙНОГО ФОНДУ УКРАЇНИ В МИКОЛАЇВСЬКІЙ ОБЛАСТІ 13844159.pdf."

З наведеного переліку неможливо установити, які саме докази позивач мала намір долучити до позовної заяви, оскільки вони мають узагальнену назву "додатки до суду". відповідно, неможливо перевірити відповідність фактично наданих доказів переліку додатків.

За такого позивачу належить оформити перелік додатків із зазначенням кожного документа, який додається до позовної заяви (вид документа, номер, дата).

Згідно з частиною четвертою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві зазначено, що адвокат позивача в травні 2024 року звертався до відповідача із заявою про перерахунок пенсії позивача, але до позовної заяви не додано копії такої заяви.

Отже, позивачу належить подати до суду копію відповідної заяви.

Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви не доданий ані документ про сплату судового збору, ані документ, що підтверджує наявність у позивача пільги з його сплати.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені у Законі України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 становить 3028 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI, за подання фізичною особою до адміністративного суду за подання позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у сумі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто за одну позовну вимогу немайнового характеру справляється судовий збір у сумі 1211,20 грн (3028 х 0,4 = 1211,20).

Позивач заявив одну позовну вимогу немайнового характеру, тому, ураховуючи коефіцієнт пониження у 0,8 (позов поданий в електронній формі засобами електронного кабінету), позивачу належить подати до суду документ про сплату судового збору в сумі 968,96 грн.

Згідно з частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки позовної заяви, зокрема подати до Миколаївського окружного адміністративного суду:

- позовну заяву, оформлену відповідно до статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням оцінки суду, наведеної у мотивувальній частині цієї ухвали;

- докази на підтвердження обставин, зазначених у позовній заяві, що подається на виконання цієї ухвали (крім тих, що були додані до позову в первинній редакції);

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні причини його пропуску, тобто такі, що об`єктивно, незалежно від волі позивача, унеможливили звернення до суду з дотриманням установленого строку, з наданням доказів на підтвердження поважності цих причин (у разі якщо дата, з якої позивач проситиме про захист свого права. перебуватиме за межами 6-місячного строку звернення до суду);

- документ про сплату судового збору в сумі 968,96 грн.

3. Попередити позивача, що наслідком неусунення недоліків позовної заяви в установлений судом строк є повернення такої позовної заяви позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає до оскарження окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Птичкіна