Справа № 578/593/24
Суддя: Зеря Ю. О.
Дата ухвалення: 2024-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 578/593/24
провадження № 2-а/578/8/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2024 року селище Краснопілля

Суддя Краснопільського районного суду Сумської області Зеря Ю.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ,

установила:

25.06.2024 до Краснопільського районного суду Сумської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної служби в м. Суми про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 2391215 від 14.06.2024, винесеної поліцейським 2 взводу 2 роти № 1 батальйону Управління патрульної поліції в Сумській області капралом поліції ОСОБА_2 , якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 340 грн за частиною першою статті 122 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 20 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАСУ) адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статями 160, 161цього Кодексу.

Згідно із статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Перевіривши подані матеріали, суддя дійшла висновку, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, враховуючи наступне.

По-перше, у відповідності до частини першої статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до частини першої статті 29 Цивільного кодексу України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

Механізм декларування/реєстрації місця проживання (перебування), зміни місця проживання, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування), а також встановлення форми необхідних для цього документів визначає Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 07.02.2022 № 265.

Відповідно до пунктів 3 та 4 цього Порядку, декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради.

Позивач у позовній заяві зазначає, що його зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання є АДРЕСА_1 , до позовної заяви додано копію паспорта позивача, що підтверджує даний факт. Також у позову позивач вказує, що фактичним місцем його проживання є АДРЕСА_2 , однак відповідних доказів, які б підтверджували його зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування, знаходження) за даною адресою позивачем не надано, що у свою чергу позбавляє суддю можливості визначити підсудність даної позовної заяви саме Краснопільському районному суду Сумської області. Варто зауважити, що із змісту оскаржуваної постанови вбачається, що позивач взагалі проживає у АДРЕСА_3 .

По-друге, за змістом пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАСУ у позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Позивачем у позові зазначений відповідач Управління патрульної поліції в м. Суми, , однак з відкритих даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань встановлено, що за даним кодом ЄДРПОУ зареєстрована Первинна профспілкова організація Управління патрульної поліції в м. Суми Департаменту патрульної поліції, основними видами діяльності якої є діяльність профспілок. Відтак незрозуміло які вимоги заявлені позивачем у даній справі до відповідача.

По-третє, частина восьма вказаної вище статті визначає, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною третьою статті 161 КАСУ визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач у позові вказує, що його звільнено від слати судового збору відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» як учасника бойових дій.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільняються від сплати судового збору учасники бойових дій у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, норма пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Так правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України № 3674-VI «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти, чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином Великою Палатою Верховного Суду у Постанові від 12 лютого 2020 року зроблено висновок про те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Тобто право на звільнення від сплати судового збору позивачів, які мають статус учасників бойових дій не є абсолютним, та така пільга може бути застосована саме у разі звернення до суду з позовом, який стосується порушення прав позивача як учасника бойових дій.

Оскільки заявлені вимоги про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не пов`язані із порушенням і захистом прав, наданих законом учаснику бойових дій, тому позивач не може користуватися вказаною пільгою щодо звільнення від сплати судового збору, та повинен сплати судовий збір на загальних підставах.

Таким чином позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 605,60 грн.

Окремо слід звернути увагу позивача, що відповідно до частин першої-шостої 94 КАСУ письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Документи, додані позивачем до позовної заяви, зазначеним вимогам не відповідають, оскільки належним чином не засвідчені.

За вказаних обставин наявні підстави залишення без руху заяви ОСОБА_1 з наданням позивачеві можливості усунути виявлені недоліки шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог статей 25, 160, 161 КАС України.

При цьому слід звернути увагу позивача, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Керуючись статтями 25, 94, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної служби в м. Суми про скасування постанови про адміністративне правопорушення серії ЕНА № 2391215 від 14.06.2024 за частиною першою статті 122 КУпАП, залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви: протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом: приведення позовної заяви у відповідність до вимог КАСУ, а також сплати судового збору.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Інформацію стосовно справи, що розглядається, можна отримати за адресою: АДРЕСА_4 та на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою http://kp.su.court.gov.ua/sud1808/.

Суддя Ю.О. Зеря