Справа № 520/21007/23
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2024-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Харків

25 червня 2024 року №520/21007/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Л.Мар`єнко,

при секретарі судового засідання - К.Голотяк,

за участю:

представника позивача (в режимі відеоконференцзв`язку) - Новохатської Н.С.,

представника відповідача (в режимі відеоконференцзв`язку) - Власенко Ю.О.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл +" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків №7306 від 28.06.2023, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" з переліку платників податків, які відповідають ризиковості.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що через електронний кабінет платника податків ТОВ "Планета Молл+" надійшло рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків №7306 від 28.06.2023, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області. Згідно з даним рішенням підставою прийняття вказаного рішення є п.8 Критеріїв ризиковості платника податків. Позивач вважає таке рішення незаконним, безпідставним, таким, що позбавляє підприємство фактично здійснювати свою господарську діяльність.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.08.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі без виклику сторін у судове засідання.

Від представника відповідача до суду, надійшов відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що Комісією Головного управління ДПС з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 28.06.2023 №7306 про відповідність ТОВ "Планета Молл+" критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку - у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. Наявна податкова інформація свідчить про ймовірність задіяння платника ТОВ "Планета Молл+" у мінімізації сплачених до бюджету сум ПДВ та про можливість віднесення до ризикових. Таким чином, рішення відповідача прийняте у відповідності до норм чинного законодавства України.

Ухвалою суду від 11.03.2024 вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі.

Протокольною ухвалою суду від 02.04.2024 закрито підготовче провадження у справі, розпочато розгляд справи по суті.

Ухвалою суду від 24.06.2024, у зв`язку з загостренням ситуації в межах м.Харків та Харківській області, спричиненою військовою агресією Російської Федерації проти України, призначено розгляд справи в режимі відеоконференції.

Представник позивача - Н.Новохатська, у судовому засіданні в режимі відеоконференції підтримала доводи позовної заяви, наполягала на протиправність рішення відповідача, просила суд прийняти рішення про задоволення позову.

Представник відповідача - Ю.Власенко, у судовому засіданні в режимі відеоконференції, заперечувала проти задоволення позову, з підстав викладених у відзиві та додаткових письмових поясненнях.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" (податковий номер 43413434), зареєстроване в Єдиного державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як суб`єкт господарювання - юридична особа 17.12.2019 №0022502. Основний вид діяльності за КВЕД: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.

Перебуває на податковому обліку в Головне управління ДПС у Харківській області (Дергачівська ДПІ) та є платником податку на додану вартість, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Представник позивача в позовній заяві зазначив, що 28.06.2023 в електронний кабінет позивача надійшло рішення №7306 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку з виявленням обставин та/або отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

В якості підстав для прийняття рішення про відповідність позивача п.8 Критеріям ризиковості платника податків вказано:

код 12 - постачання товарів (послуг) платнику (ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

код 13 - придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

В якості інформації, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку у рішенні зазначено: тип операції - придбання, період здійснення господарської операції - з 01.01.2022 по 31.05.2023, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 32950991 (ПП "ЦЕФЄЙ"); тип операції - постачання, період здійснення господарської операції - з 01.02.2022 по 28.02.2022, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції - 43567649 (ТОВ "Мармеладний кіт").

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних підстав та мотивів.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі Порядок №1165).

Так, Порядком №1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до п.6 Порядку зупинення №1165, у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступний припис: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Отже, з аналізу наведених норм вбачається, що, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відповідно до п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку №1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

"8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування".

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника податку має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскарженого рішення вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ "Планета Молл+" критеріям ризиковості платника податку не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Суд встановив, що зі змісту оскаржуваного рішення та доводів, викладених у відзиві на позовну заяву вбачається, що рішення №7306 від 28.06.2023 прийнято на підставі аналізу діяльності позивача за період з 01.01.2022 по 31.05.2023. При цьому, підставою прийняття спірного рішення зазначено - у зв`язку з виявленням обставин/та отримання інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності.

Стосовно наданого представником відповідача листа Управління Служби безпеки України в Харківській області адресованого начальнику в.о. начальника Головного управління ДПС у Харківській області від 02.06.2023 №70/15-406 суд зазначає, що вказаний лист не містить жодних чітких відомостей відносно позивача чи його контрагентів - ПП "ЦЕФЄЙ" та ТОВ "Мармеладний кіт".

Щодо аргументу відповідача щодо наявності інформації, викладеної в в листі листі Харківської обласної прокуратури від 14.12.2023 №08-293вих23 про взаємовідносини ТОВ "Планета Молл+" з ризиковими контрагентами, а саме: з ПП "Золота нива 1", СГ ТОВ "Злагода", ФГ "Золотий тілець", ТОВ "Агроком", ТОВ "Агро Транс Логістика", ТОВ "Агрофірма Юг-М", ПП "Партнер-С", ФГ "Колос", ТОВ імені газети "Ізвєстія", за результатами якого складено висновок аналітичного дослідження від 14.07.2023 №36/20-40-08-28/43413434, який долучено до матеріалів кримінального провадження, внесеного до ЄРДСР №0000116 від 04.12.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.27, ч.3 ст.212 КК України, суд що вказані правовідносини позивача з його контрагентами не були предметом податкового контролю при прийнятті спірного рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків від 28.06.2023 №7306.

Крім того, наявність відкритих кримінальних проваджень у відношенні інших контрагентів позивача не беруться судом до уваги, оскільки спростовуються результатами досудового слідства, яке встановило непричетність посадових осіб контрагентів ТОВ "Планета Молл+" (ПП "Золота нива 1", ТОВ імені газети "Ізвєстія", ФГ "Колос", ТОВ "Гермес Ріал Естейт", ТОВ "Чарівний лан") до дій за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.111-1 КК України, а також постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 03.05.2023 у справі №520/24514/21, яка набрала законної сили, та якою встановлено відсутність порушення податкового законодавства позивачем чи його контрагентами.

Зазначене також підтверджується листами Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області №68аз/2/119-81/14-2024 від 25.12.2023, №143/119-81/14-2024 від 04.01.2024, №140/119-81/14-2024 від 04.01.2024, №142/119-81/14-2024 від 04.01.2024, № 68аз/1/119-81/14-2024 від 25.12.2023, №68аз/4/119-81/14-2023 від 25.12.2023, № 68аз/3/119-81/14-2024 від 25.12.2023, № 141/119-81/14-2024 від 04.01.2024 та витягами з ЄРДР (а.с.118-125).

Стосовно підстав прийняття спірного рішення від 28.06.2023 №7306 - наявність податкової інформації , за якою встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з кодом 13 (придбання товарів (послуг) у платника податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку - ПП "ЦЕФЄЙ") за період здійснення господарських операцій з ризиковим контрагентом з 01.12022 по 31.05.2023, суд зазначає таке.

На запит позивача вказаним контрагентом була надана копія рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків №7307 від 28.06.2023, яким ПП "ЦЕФЄЙ" вперше віднесено до переліку ризикових саме з 28.06.2023, тобто одночасно з позивачем.

Також, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2023 у справі №520/26583/23, залишеного без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2024, визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №7307 від 28.06.2023.Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області виключити Приватне підприємство "ЦЕФЄЙ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд також зазначає, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини поширення на позивача "ризиковості" через відносини з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, принципу індивідуальної відповідальності. Зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах "Булвес" АД проти Болгарії" (2009 рік, заява №3991/03), "Бізнес Супорт Центр" проти Болгарії" (2010 рік, заява №6689/03), "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" (заява №36985/97), "Полторацький проти України" від 29.04.2003 (заява №38812/97), дійшов висновку про правило "індивідуальної юридичної відповідальності", тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже, Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Щодо аргументу апелянта про наявність відкритого кримінального провадження щодо безпідставного формування податкового кредиту та нетипових операції з продажу товарів, колегія суддів зазначає, що такі відомості є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Крім того, встановлено, що позивач з метою спростування сумнівів та доводів контролюючого органу в реальності здійснених ним господарських операцій, припущень щодо ризиковості його фінансово-господарської діяльності надав первинні документи на підтвердження здійснення господарських операцій з його контрагентами.

Натомість податковим органом доказів того, що позивач чи його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, не надано.

При цьому, податковим органом будь-якої податкової інформації, передбаченої п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, на підтвердження обґрунтованості висновків не надано.

Крім того, відповідач також не надав суду, зокрема, матеріалів для розгляду засідання комісії контролюючого органу, жодного доказу щодо порядку прийняття оскаржуваного рішення, протоколу засідання комісії.

Суд також звертає увагу, що податковий орган не конкретизував, яких саме документів не вистачає для підтвердження реальності здійснення тієї чи іншої операції. А тому, судом відхиляються такі доводи відповідача, у зв`язку з їх необґрунтованістю.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі №240/6806/17.

Суд зазначає, аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави для висновку, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності податкової інформації вказаним Порядком не передбачено, а відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою тільки для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не щодо включення його до такого переліку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Судом встановлено, що у спірному рішенні не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції, не наведено конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів прийняття такого рішення. Натомість контролюючими органами лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Отже, оскаржуване рішення не містять жодної мотивації підстав та причин віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містять доказів наявності податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

При цьому, суд завертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Проте відповідачем не надано жодних доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд також зауважує, що у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Податковий орган не надав доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків.

Суд підкреслює, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18, від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі №240/6806/17.

За наведених обставин слід дійти висновку, що відповідачем, Головне управління ДПС у Харківській області, не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, що свідчить про те, що відповідач діяв не у спосіб, визначений законодавством, а тому оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права підприємства. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

Судом враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Витрати зі сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" (вул.Кільцевий шлях, буд.4А, смт.Мала Данилівка, Дергачівський район, Харківська область, 62341, ) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Пушкінська, буд.46, м.Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податків №7306 від 28.06.2023, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" з переліку платників податків, які відповідають ризиковості.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Пушкінська, буд.46, м.Харків, 61057, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Планета Молл+" (вул.Кільцевий шлях, буд.4 А, смт.Мала Данилівка, Дергачівський район, Харківська область, 62341, ) судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривень 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 26 червня 2024 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО