Справа № 600/1876/22-а
Суддя: Брезіна Тетяна Миколаївна
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 р. м. Чернівці Справа № 600/1876/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брезіної Т.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Косменко Х.В.,

позивача не з`явився,

представника відповідача Верешка І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання наказів протиправними та їх скасування, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу ,-

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

В поданому до суду адміністративному позові позивач просить суд винести рішення, яким:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №142 від 18.04.2022 р. про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №121 о/с від 19.04.2022 р. про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції, на посаді інспектора сектору реагування патрульної відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області в спеціальному званні лейтенант поліції з 20.04.2022 р.;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 грошове та речове забезпечення за встановленими нормами за весь час вимушеного прогулу з 20.04.2022 р.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що оскаржувані рішення є протиправними, оскільки дисциплінарного порушення він не вчиняв. Позивач зазначив, що підставою для його звільнення слугувало вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 130, 122-4 КУпАП, однак постановою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 26.04.2022 р. провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито, у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130, 122-4 КУпАП. При цьому, позивач вказує, що постановою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 26.04.2022 р. його було притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 124 КУпАП, внаслідок чого позивач компенсував потерпілим особам збитки, завдані за вчинену ним дорожньо-транспортну пригоду. Таким чином, позивач вважає, що застосування дисциплінарного стягнення відбулось неправомірно та без урахування обставин, що пом`якшують відповідальність за вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідач заперечував проти позову та у відзиві зазначив, що за результатами службового розслідування було встановлено перебування позивача в однострої, маючи при собі вогнепальну зброю та спеціальні засоби за невідомих обставин вжив алкоголь та вдався до керування автомобілем марки «Мерседес Є280», що перебуває у його користування, внаслідок чого допустив подвійне ДТП. Відповідач зазначає, що позивач після допущених у стані сп`яніння дорожньо-транспортних пригод, уповноважений підрозділ поліції не проінформував, не вжив заходів щодо встановлення осіб, які потребують надання домедичної допомоги внаслідок ДТП, а навпаки покинув місце події, залишивши без нагляду в салоні незачиненого автомобіля вогнепальну зброю та спеціальні засоби. Відповідач повідомив, що позивач відмовився від проходження медичного огляду. При цьому під відеозапис було зафіксовано визнання позивачем вживання алкоголю в день вчинення ДТП, факт керування транспортним засобом марки «Мерседес Є280» позивач заперечував та зазначив, що вогнепальна зброя та спеціальні засоби перебували у нього вдома. Водночас, дисциплінарній комісії під час проведеного службового розслідування позивача надав інші пояснення, де заперечував факт керування автомобіля у стані алкогольного сп`яніння, зазначивши, що внаслідок втоми допустив зіткнення з іншими автомобілями, місця ДТП не покидав, а відходив, спілкуючись по мобільному телефону. Вказані дії позивача були сприйняті дисциплінарною комісією як перешкоджання у проведенні службового розслідування, а спроба покинути місце події, визнана як намагання у будь-який спосіб уникнути відповідальності. Таким чином, відповідач наполягає, що дії позивача були грубим порушенням службової дисципліни, що носить дискредитуючий характер та несумісне з подальшим проходженням служби в Національній поліції України. У зв`язку із зазначеним відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову.

Рух справи у суді

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 21.12.2022 р., залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2023 р. позовні вимоги задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №142 від 18.04.2022 р. про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №121 о/с від 19.04.2022 р. про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції, на посаді інспектора сектору реагування патрульної відділення поліції №4 (м.Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області в спеціальному званні лейтенант поліції з 20.04.2022 р. Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 114123,45 грн з відрахуванням податків та зборів.

Постановою Верховного Суду від 16.11.2023 р. рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 21.12.2022 р. та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.04.2023 р. скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції на новий розгляд. Так, у вказаній постанові Верховного Суду, зокрема зазначено: " Матеріалами справи підтверджується, що у цій справі склад дисциплінарного проступку встановлений дисциплінарною комісією на підставі матеріалів службового розслідування, в ході якого були зібрані докази: пояснення громадян, які були учасниками ДТП, очевидця, пояснення поліцейських, які перебували на місці події безпосередньо після його скоєння, відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, відеозапис факту відмови від проходження медичного огляду, відеозапис безпосереднього факту вчинення подвійного ДТП з камери магазину. Аналіз змісту висновку службового розслідування, який став підставою для винесення оскаржуваних у цій справі наказів, дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації та відібраних поясненнях у осіб, причетних до досліджуваних подій. А тому, суди попередніх інстанцій повинні були дослідити та надати оцінку висновку службового розслідування та зібраним в ході цього службового розслідування доказам, та оцінити доведеність матеріалами службового розслідування наявності у діях позивача складу дисциплінарного проступку, що стало підставою притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Водночас, не надаючи оцінку матеріалам службового розслідування, суди попередніх інстанцій, з посиланням на положення частини четвертої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, врахували, що постановами у справах про адміністративне правопорушення позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а провадження за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених статтями 122-4, 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрито, у зв`язку з відсутністю у діях позивача складу адміністративних правопорушень. Верховний Суд зауважив, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку. Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, керівник має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції".

Згідно проведеного повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Чернівецького окружного адміністративного суду, справу №600/1876/22-а передано на розгляд головуючому судді Брезіній Т.М.

Ухвалою суду від 05.12.2023 р. адміністративну справу №600/1876/22-а прийнято на новий розгляд до свого провадження. Справу призначено до спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та виклику учасників справи.

13.12.2023 р. від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду, оскільки позивачем пропущено 15 денний строк для звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 18.12.2023 р. позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 26.12.2023 р. у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду відмовлено. Продовжено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Ухвалою суду від 29.02.2024 р. суд вирішив розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання по справі на 25.03.2024 р.

Розгляд справи 25.03.2024 р. не відбувся, у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці. Призначено підготовче засідання по справі на 01.04.2024 р.

У підготовче судове засідання 01.04.2024 р. з`явився представник відповідача. Позивач у судове засідання не з`явився, у зв`язку і чим було відкладено розгляд справи для повторного виклику позивача на 11.04.2024 року.

У підготовче судове засідання 11.04.2024 р. з`явився представник відповідача. Позивач у судове засідання не з`явився, однак надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити, зазначив, що всі письмові докази додано до позовної заяви, інших клопотань та доводів немає. Розгляд справи відкладено для повторного виклику позивача на 16.05.2024 року.

У підготовче судове засідання 16.05.2024 р. з`явився представник відповідача. Позивач у судове засідання не з`явився, однак надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити, зазначив, що всі письмові докази додано до позовної заяви, інших клопотань та доводів немає. За результатами підготовчого засідання закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 03.06.2024 року.

Судове засідання 03.06.2024 р. не відбулось у зв`язку із неявкою сторін та надходженням клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи. Розгляд справи призначено на 17.06.2024 року.

В судове засідання 17.06.2024 р. з`явився представник відповідача. Позивач у судове засідання не з`явився, однак надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав і просив їх задовольнити, зазначив, що всі письмові докази додано до позовної заяви, інших клопотань та доводів немає. За результатами розгляду справи по суті представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

06.04.2022 року начальником УГІ ГУНП в Чернівецькій області В.Шепенюком складено Доповідну записку начальнику ГУНП в Чернівецькій області Р.Дударцю "за фактом ДТП (з вини, з ознаками алкогольного сп`яніння) за участю інспектора СРПП ВП №4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та складання відносно нього адміністративних матеріалів за ст.122-4, ст.124 та ч. 1 ст.130 КУпАП". З вказаних підстав, 06.04.2022 р. відповідачем видано наказ №317 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" з метою надання дисциплінарної оцінки діям (бездіяльності) інспектора СРПП ВП №4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції Білюка Д.Р. (том 1 а.с. 16).

Крім того, 06.04.2022 р. відповідачем складено акт виявлення співробітника поліції у стані алкогольного сп`яніння. Також до матеріалів службового розслідування долучено стенограму відеозапису №video_2022-04-06_20-22-37 та сам відеозапис, на якому позивач повідомляє, що в день ДТП вживав алкогольні напої, автомобілем не керував, а керував його товариш, службова зброя знаходиться у нього вдома, пізніше відмовляється від проходження тесту на стан сп`яніння. (том 1 а.с. 44-45).

18.04.2022 року дисциплінарною комісією ГУНП в Чернівецькій області складено висновок службового розслідування, проведеного за фактом порушення службової дисципліни, допущеного позивачем. Згідно висновку службового розслідування запропоновано, зокрема, за порушення службової дисципліни, що виразилось у порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 1, 4, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2.5, пп. а) п. 2.9, , пп. а), г), д) п. 2.10 Правил дорожнього руху, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 №1306, пп. 1), 2) п. 6, пп, 6) п. 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70, абз.2 п.1 розділу II (із врахуванням п.3 розділу IV) Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. (том 1 а.с. 17-23).

18.04.2022 року наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області №142 "Про застосування дисциплінарного стягнення" на підставі висновку службового розслідування до інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. (том 1 а.с. 24).

19.04.2022 року наказом Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області "№ 121 о/с "По особовому складу" лейтенанта ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 19 квітня 2022 року. (том 1 а.с. 25).

26.04.2022 р. постановою Глибоцького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн в дохід держави. Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.122-4 та ч.130 КУпАП, закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень. (том 1 а.с. 26-28).

Матеріали справи містять заяви гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 про відсутність матеріальних та фінансових претензій до ОСОБА_1 (том 1 а.с. 29-30).

Також матеріали справи містять службову характеристику позивача, довідку від 26.04.2024 р., подяку від 28.12.2023 року. У службовій характеристиці позивача зазначено таке: "служить в Національній поліції України з вересня 2018 року. На посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького районного управління поліції ГУНП в Чернівецькій області призначений в січні 2021 року. За час перебування на займаній посаді відповідально відноситься до виконання своїх функціональних обов`язків. Складає, у межах компетенції, протоколи про адміністративні правопорушення та здійснює, у визначних законом випадках, провадження у справах про адміністративні правопорушення; регулює дорожній рух та контролює дотримання Правил дорожнього руху його учасниками, а також правомірність експлуатації транспортних засобів на вулично - дорожній мережі; оформляє дорожньо-транспортні пригоди. При вирішенні службових питань об`єктивний. В спілкуванні з колегами та громадянами стриманий та тактовний. На ділову критику реагує правильно, робить належні висновки. Вимогливий до себе і колег, службові інтереси ставить вище особистих. Постійно працює над підвищенням свого професійного рівня. Має добру професійну підготовку". (том 1 а.с. 31, том 2 а.с. 16-17).

Крім того, до матеріалів справи додано копію трудової книжки позивача серія НОМЕР_1 з якої вбачається, що 17.09.2018 року ОСОБА_1 прийнятий на службу в поліцію, а 19.04.2022 року звільнений зі служби в поліції. (том 1 а.с. 32).

Матеріали справи містять копію матеріалів службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни інспектором СРПП ВП №2 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області Білюком Дмитром Руслановичем. (том 1 а.с. 48-95).

В матеріалах справи міситься акт про виявлення співробітника у стані сп`яніння складений 06.04.2022 року о 16 год.50 хв. у приміщенні по АДРЕСА_1 . Акт про те, що у вказаний період часу інспектор СРПП ВП №2 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 перебував із зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з ротової порожнини, порушення координації рухів, порушення мови, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, виражене тремтіння пальців рук. Акт підписано свідками ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . (том 1 а.с. 93).

Згідно висновку №560 від 06.04.2022 р. Чернівецького обласного наркологічного диспансеру позивач відмовився від проходження медичного огляду та обстежень з метою виявлення алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння. (том 1 а.с. 75).

У матеріалах службового розслідування містяться пояснення від 06.04.2022 громадян ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (які перебували у автомобілі «Шевроле Вольт", з яким допустив зіткнення позивач), ОСОБА_10 (свідок ДТП), ОСОБА_2 (водія транспортного засобу марки "Хонда CRV", з яким допустив зіткнення позивач).

Громадянка ОСОБА_7 у своїх поясненнях зокрема повідомила, що 06.04.2022 року близько 15 год. 40 хв., керуючи автомобілем "Шевроле Вольт", д.н.з. НОМЕР_2 , рухалась вул. Головною с. Коровія Чернівецького району. Неподалік будинку №42 зупинилась на регульованому пішохідному переході на "червоний" (забороняючий) сигнал, пропускаючи перехожих. В салоні автомобіля крім водія перебувало ще 4 пасажира (двоє вагітних). Під час зупинки біля пішохідного переходу коли дія "червоного" сигналу завершувалась, ОСОБА_7 відчула сильний удар в задню частину авто і після цього автомобіль за інерцією проїхав кілька метрів та зупинився. Потім вона вийшла з авто і викликала швидку. Також повідомила, що водій, що вчинив ДТП до її автомобіля не підійшов і не поцікавився чи є потерпілі. Коли вона сама підійшла до водія автомобіля "Мерседес", який вчинив ДТП, то відчула від нього характерний запах алкоголю. (том 1 ст. 109).

В рамках відібрання пояснень під час службового розслідування громадянин ОСОБА_2 зокрема повідомив, що перебуваючи у салоні свого припаркованого автомобіля "Хонда CRV" 06.04.2022 року близько 15 год. 40 хв. на вул. Головна, 42 у с. Коровія Чернівецького району Чернівецької області, коли відчув сильний удар у задню ліву частину автомобіля у зв`язку із чим терміново покинув салон. Побачив, що зіткнення вчинив водій автомобіля марки "Мерседес Є 280" д.н.з. НОМЕР_3 . Особа водія буда одягнута у штани спеціального форменого покрою темного кольору та куртку чорного кольору, зазначений одяг ідентифікував як поліцейський однострій, за зовнішніми ознаками водій автомобіля "Мерседес" перебував у стані алкогольного сп`яніння, оскільки з його ротової порожнини був відчутний різкий запах алкоголю, також у водія була порушена координація рухів, а також під час спілкування з ним спостерігалась нечітка вимова. (том 1 а.с. 107).

Громадяни ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 вказали, що після вчинення ДТП водій транспортного засобу марки «Мерседес Є280» намагався покинути місце пригоди, однак був зупинений працівниками поліції, які повернули його назад до місця ДТП. (том 1 а.с. 76-80).

До матеріалів службового розслідування були долучені протоколи про адміністративне правопорушення складені відносно позивача за порушення ПДР п. 2.5, п.2.10а, п. 12.1, п. 13.1, відповідальність за які передбачена ст. 122-4, ст. 124, ст. 130 КУпАП. (том 1 а.с. 83-88).

07.04.2022 р. у письмових поясненнях наданих під час проведення службового розслідування позивач не заперечував, що перебував за кермом автомобіля марки «Мерседес Є280» під час ДТП, вказав, що дійсно в автомобілі була службова вогнепальна зброя, однак заперечував факт вживання 06.04.2022 р. алкогольних напоїв. (том 1 а.с. 103-106).

Також матеріали службового розслідування містять письмові пояснення від 07.04.2022 р. та від 14.04.2022 р., відібрані у працівників поліції, які прибули на місце ДТП, а саме ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , а також ОСОБА_2 (водія транспортного засобу марки "Хонда CRV", з яким допустив зіткнення позивач), ОСОБА_7 (водія транспортного засобу марки Шевроле Вольт, з яким допустив зіткнення позивач), стверджували що водій марки «Мерседес Є280», який вчини подвійне ДТП перебував у стані алкогольного сп`яніння. (том 1 а.с. 95-118).

Матеріали службового розслідування містять копії журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю, книги видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів, з підписом позивача. (том 1 а.с. 123-129).

Судом досліджено відеоматеріали подій, які відбулись 06.04.2022 р., а саме відео з нагрудних камер поліцейських, які перебували на місці ДТП за участю позивача та відео №video_2022-04-06_20-22-37 відмови позивача проходження медичного огляду та обстежень з метою виявлення алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, відеозапис безпосереднього факту вчинення позивачем на автомобілі «Мерседес Є280» подвійного ДТП з камери магазину. (том 1 а.с. 150, том 2 а.с. 13).

Мотивувальна частина

Згідно положень ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд перевіряє дотримання вказаних критеріїв суб`єктом владних повноважень при прийнятті оскаржуваного рішення, вчиненні дій чи допущенні бездіяльності.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" № 580-VIII від 2 липня 2015 року (далі Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національній поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно п. п. 1-2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частинами 1-2 ст. 19 Закону № 580-VIII передбачено. що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно п. 11 ч. 1 ст. 22 Закону № 580-VIII керівник поліції приймає на службу та звільняє зі служби, призначає та звільняє з посад поліцейських відповідно до положень цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 47 Закону № 580-VIII призначення на посади поліцейських здійснюють посадові особи органів (закладів, установ) поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.

У відповідності ч. 1 ст. 48 Закону № 580-VIII призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюється наказами посадових осіб, зазначених у статті 47 цього Закону.

Частинами 1, 3, 4, 5 ст. 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України. Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1 ст. 60 Закону № 580-VIII проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно, ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно пунктів 1, 4 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону № 580-VIII, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту визначено, зокрема, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння.

Згідно ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Статтею 20 Дисциплінарного статуту передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Згідно ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування регулює Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок № 893).

Згідно п. 1 р. ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно п. п. 1-2 р. V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно п. 2 р. IV Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Відповідно п. п. 1-2 р. VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до матеріалів службового розслідування та висновку службового розслідування щодо позивача дисциплінарна комісія зокрема встановила наступне:

"У ході службового розслідування встановлено, що, згідно затвердженого графіку, з 08 год. 00 хв. 05.04.2022 до 08 год. 00 хв. 06.04.2022, ОСОБА_1 ніс службу по забезпеченню публічної безпеки та порядку на території обслуговування ВП № 4 (м. Герца). На службі ОСОБА_1 був в однострої озброєний вогнепальної зброєю (пістолет ПМ № 1769, 2 магазина із 16-ма 9-мм набоїв до нього; автомат АК-74 № НОМЕР_4 , 4 магазина із 120 набоями 5,45 мм до нього), штик-ножем та спеціальними засобами, у зв`язку із введенням на території держави воєнного стану, виданими йому на постійне носіння та зберігання.

По завершенню чергування, ОСОБА_1 був наданий відпочинок, та він будучи в однострої та із зазначеним озброєнням, вирушив по місцю своєї реєстрації ( АДРЕСА_2 ). Перебуваючи поза службою, ОСОБА_1 вжив алкогольні напої, після чого вдався до керування автомобілем марки Мерседес Є 280, д.н.з. НОМЕР_3 , що перебуває у його користуванні.

Рухаючись в адміністративних межах с. Коровія Чернівецького району, проїжджаючи зону дії регульованого пішохідного переходу, ОСОБА_1 , не дотримавшись дистанції, не впорався з керуванням та допустив зіткнення з автомобілем марки Шевроле Вольт, під керуванням ОСОБА_7 , який зупинився попереду його автомобіля на червоний (забороняючий) сигнал світлофора. Після ДТП з автомобілем Шевроле Вольт, автомобіль ОСОБА_1 рухаючись за інерцією, виїхав на паркувальне місце навпроти магазину Еком`ясо, що на вул. Головній, 42 с. Коровія та зіткнувся зі стоячим автомобілем марки Хонда CRV, д.н.з. НОМЕР_5 , що належить ОСОБА_2 .

Також у ході службового розслідування встановлено, що після зазначеної ДТП, ОСОБА_1 , всупереч вимог Правил дорожнього руху, покинув місце події, при цьому, також залишивши без нагляду в салоні свого автомобіля пістолет ПМ із 16-ма набоями, автомат АК-74 із 120 набоями, штик-ніж та спеціальні засоби.

Заходами пошуку, ОСОБА_1 був виявлений неподалік місця ДТП та запрошений повернутись на місце події, на що він добровільно погодився.

Враховуючи, що за зовнішніми ознаками ОСОБА_1 перебував у стані сп`яніння, поліцейські УПП в Чернівецькій області, які документували вчинене ним ДТП, запропонували йому проїхати до Чернівецького обласного наркологічного диспансеру для проходження медичного огляду на стан сп`яніння, на що він погодився. Однак, прибувши до Чернівецького ОНД, ОСОБА_1 від медичного освідування відмовився, що відображено у висновку лікаря-нарколога ЧОНД від 06.04.2022 № 560, складеному о 17 год. 10 хв.

Внаслідок ДТП, транспорті засоби її учасників, отримали механічні пошкодження. Поліцейський ОСОБА_1 тілесних ушкоджень не отримав. При цьому, о 17 год. 06 хв. до ОКНП Чернівецька лікарня швидкої медичної допомоги амбулаторно звернулась пасажирка автомобіля Шевроле Вольт - громадянка ОСОБА_14 , 1971 року народження, жителька смт. Успенка Луганської області, якій поставлено діагноз: забій грудної клітини, та відпущено без госпіталізації.

За результатами дослідження обставин ДТП, допущеної ОСОБА_1 , що відбувалось за участю працівників ТУ ДБР, розташованого у місті Хмельницькому, а також перевірки у нього документів на право керування транспортним засобом (відсутній поліс страхування цивільно-правової відповідальності), поліцейськими УПП в Чернівецькій відносно ОСОБА_1 винесено постанову за ч.1 ст. 126 КУпАП (серії ЕАО № 5353402 від 06.04.2022) та складено адміністративні протоколи за ст. 122-4 (серії ААБ № 331999 від 06.04.2022), ст. 124 КУпАП (серії ААБ № 244021 від 06.04.2022) та за ч. 1 ст. 130 КУпАП (серії ААБ № 332000 від 06.04.2022), копію яких надано УПП в Чернівецькій області та долучено до матеріалів службового розслідування.

У діях ОСОБА_1 вбачається дисциплінарний проступок, що виразився у невиконанні ним Присяги працівника поліції, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про національну поліцію", Правил дорожнього руху, Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, Правил етичної поведінки поліцейського та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України. За своєю сукупністю, допущенні ОСОБА_1 проступки свідчать про вчинення ним грубого порушення службової дисципліни, що носить дискредитуючий характер та несумісне із подальшим проходженням в Національній поліції України. Допущений ОСОБА_1 проступок став можливим внаслідок особистої недисциплінованості та низьких морально - ділових якостей, оскільки на нього як поліцейського СРПП безпосередньо покладений обов`язок контролювати дотримання Правил дорожнього руху його учасниками та правомірність експлуатації транспортних засобів на вулично дорожній мережі.

Обставини, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 - позитивна характеристика.

Обставини, що обтяжують відповідальність - вчинення низки проступків та порушення у стані алкогольного сп`яніння. Дисциплінарною комісією запропоновано керівнику застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №4 (м. Герца) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_15 ".

06.04.2022 р. відносно позивача були складені протоколи про адміністративні правопорушення за порушення ПДР п. 2.5, п.2.10а, п. 12.1, п. 13.1, відповідальність за які передбачена ст. 122-4, ст. 124, ст. 130 КУпАП.

Згідно письмових пояснень від 07.04.2022 р., відібраних у працівників поліції, які прибули на місце ДТП, а саме ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 вказано, що позивач перебував на місці скоєння ДТП з ознаками алкогольного сп`яніння. При цьому, у транспортному засобі позивача перебувала службова вогнепальна зброя та засоби індивідуального захисту поліцейського, які позивач залишив без нагляду та покинув місце вчинення ДТП.

У письмових поясненнях від 07.04.2022 р. та від 14.04.2022 р., відібраних у ОСОБА_2 (водія транспортного засобу марки "Хонда CRV", з яким допустив зіткнення позивач), ОСОБА_7 (водія транспортного засобу марки Шевроле Вольт, з яким допустив зіткнення позивач), стверджували що водій марки «Мерседес Є280», який вчинив ДТП перебував у стані алкогольного сп`яніння. (том 1 а.с. 95-118).

В матеріалах службового розслідування містяться письмові пояснення від 06.04.2022 громадян ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 (які перебували у автомобілі «Шевроле Вольт", з яким допустив зіткнення позивач), ОСОБА_10 (свідок ДТП), ОСОБА_2 (водія транспортного засобу марки "Хонда CRV", з яким допустив зіткнення позивач). Громадяни ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 вказали, що після вчинення ДТП водій транспортного засобу марки «Мерседес Є280» намагався покинути місце пригоди, однак був знайдений та повернутий до місця ДТП.

Згідно дослідженого в судовому засіданні відео з камери спостереження з будівлі по вул. Головній, 42 с. Коровія за 06.04.2022 року видно як транспортний засіб марки «Мерседес Є280» д.н.з. НОМЕР_3 в`їжджає в стоячий попереду на світлофорі автомобіль «Шевроле Вольт" і «Мерседес Є280» відносить до припаркованого на стоянці автомобіль марки "Хонда CRV" з яким той також зіштовхується. Далі видно як із-за керма автомобіля марки «Мерседес Є280» д.н.з. НОМЕР_3 виходить позивач - ОСОБА_1 . (том 1 а.с. 150, том 2 а.с.13).

Суд також дослідив відеоматеріали з нагрудних камер поліцейських, які прибули на місці ДТП, на яких зафіксовано розмову поліцейських щодо спроби позивача покинути місце ДТП. Після чого, відео продовжується за участю позивача у супроводі поліцейських на місці ДТП. (том 1 а.с. 150, том 2 а.с.13).

Таким чином, перебування позивача під час ДТП за кермом автомобіля у стані алкогольного сп`яніння підтверджено письмовими поясненнями поліцейських, які прибули на місце ДТП, актом виявлення співробітника поліції у стані алкогольного сп`яніння від 06.04.2022 р., відеозаписом №video_2022-04-06_20-22-37 та стенограмою з вказаного відеозапису, де позивач серед іншого повідомив, що поза службою, на протязі дня в день ДТП вживав алкогольні напої. Вказаний відеозапис судом досліджено у судовому засіданні.

Водночас, у подальшому, 07.04.2022 р. позивач змінив свої свідчення і у письмових поясненнях позивач не заперечував, що перебував за кермом автомобіля марки «Мерседес Є280» під час ДТП, вказав, що дійсно в автомобілі була службова вогнепальна зброя, однак заперечував факт вживання 06.04.2022 р. алкогольних напоїв.

Однак, суд критично ставиться до таких пояснень, оскільки показами очевидців та учасників ДТП, актом виявлення співробітника поліції у стані алкогольного сп`яніння від 06.04.2022 р. та записом розмови 06.04.2022 року із позивачем по факту вчинення ним ДТП підтверджено перебування його у стані алкогольного сп`яніння. Проте, відмова ОСОБА_1 від медичного освідування на стан сп`яніння може свідчити про намагання уникнути відповідальності.

Крім того, згідно пояснень працівника поліції ОСОБА_11 під час ДТП у автомобілі марки «Мерседес Є280» були виявлені вогнепальна зброя та засоби індивідуального захисту поліцейського, які залишені без нагляду, а на місці ДТП позивач був відсутній.

Факт видачі позивачу вогнепальної зброї та спеціальних засобів захисту підтверджується інформацією із журналу реєстрації інструктажів з питань дотримання заходів безпеки при поводженні зі зброєю та книги видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів, де містяться підписи позивача. (том 1 а.с. 123-128).

Відповідно до вимог пп. 3, 5, 6, 10 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів.

Згідно з п. 2.5, пп. а) п. 2.9, положень п. 2.10 Правил дорожнього руху водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. У разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний, зокрема: негайно зупинити транспортний засіб і залишатися на місці пригоди; вжити можливих заходів для надання домедичної допомоги потерпілим, викликати бригаду екстреної (швидкої) медичної допомоги, а в разі відсутності можливості вжити зазначених заходів звернутися по допомогу до присутніх і відправити потерпілих до закладу охорони здоров`я; повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Аналіз досліджених судом доказів свідчить про те, що під час вчинення подвійного ДТП та під час службового розслідування позивач змінював пояснення, спочатку заперечуючи факт перебування за кермом автомобіля марки «Мерседес Є280», підтвердив, що вживав 06.04.2022 р. алкогольні напої та стверджував про відсутність на місці пригоди службової вогнепальної зброї та засобів індивідуального захисту поліцейського, однак у письмових поясненнях, наданих 07.04.2022 р. визнав факт керування транспортного засобу, заперечував щодо перебування за кермом у стані алкогольного сп`яніння, зазначивши, що не залишав місце пригоди та вогнепальну зброю. Вказаними діями, позивач фактично перешкоджав іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, з метою уникнення відповідальності. Зі змісту отриманих у ході службового розслідування письмових пояснень громадян, які були учасниками ДТП, очевидців, пояснень поліцейських, які прибули на місце події після вчинення ДТП, позивач покинув місце пригоди, не вжив заходів для надання домедичної допомоги, не викликав бригаду екстреної (швидкої) допомоги, не повідомив про дорожньо-транспортну пригоду уповноважений підрозділ Національної поліції.

Суд встановив, що постановою Глибоцького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн в дохід держави. Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.122-4 та ч.130 КУпАП, закрито у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

В обґрунтуванні позову зазначено, що висновки службового розслідування ґрунтуються, зокрема, на інформації щодо вчинення позивачем адміністративних правопорушень, передбачених ст.122-4 та ч.130 КУпАП, а тому вважає, що його було одночасно притягнуто до дисциплінарної та адміністративної відповідальності.

Водночас, при вирішенні цієї справи суд враховує судову практику Верховного Суду, стосовно притягнення поліцейських до відповідальності на підставі висновків службового розслідування, та висновки викладені, зокрема, у постановах від 21.09.2018 у справі № 824/227/17-а, від 21.04.2021 у справі № 824/523/19-а, від 14.04.2021 у справі № 320/3085/20 та інших.

Верховним Судом сформовано усталену практику, відповідно до якої вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави притягнення до кримінальної чи адміністративної відповідальності не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у вигляді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень є вчинення дій, що порушують службову дисципліну. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, зокрема, в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

У свою чергу, адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо.

Вирішення питання про правомірність притягнення працівника органів поліції до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясовувати склад саме дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію, ці ж самі дії особи отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи, або іншого виду юридичної відповідальності. Адміністративний суд під час розгляду справи на підставі встановлених ним обставин повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Матеріалами справи підтверджується, що у цій справі склад дисциплінарного проступку встановлений дисциплінарною комісією на підставі матеріалів службового розслідування, в ході якого були зібрані докази: пояснення громадян, які були учасниками ДТП, очевидців, пояснення поліцейських, які перебували на місці події безпосередньо після його скоєння, акт про перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння, відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, відеозапис на якому позивач підтверджує вживання алкоголю та відмовляється від проходження медичного огляду, відеозапис безпосереднього факту вчинення подвійного ДТП з камери відеонагляду з будівлі на АДРЕСА_1 .

Аналіз змісту висновку службового розслідування, який став підставою для винесення оскаржуваних у цій справі наказів, дозволяє дійти висновку, що результати цього службового розслідування ґрунтуються на самостійних правових підставах, заснованих на дослідженні службової документації та відібраних поясненнях у осіб, причетних до досліджуваних подій.

Суд зауважує, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Крім того, як було встановлено судом, факт вчинення позивачем подвійного ДТП за кермом автомобіля марки «Мерседес Є280» у стані алкогольного сп`яніння, підтверджено матеріалами службового розслідування.

Відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, керівник має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17, від 13.10.2020 у справі № 805/3079/17-а, від 26.11.2020 у справі № 580/1415/19, від 24.09.2020 у справі № 420/602/19, від 28.11.2019 у справі №120/860/19-а.

Також суд звертає увагу, що направляючи на новий розгляд адміністративну справу №600/1876/22-а Верховний Суд у постанові від 16.11.2023 р. вказав, що звільнення від доказування, навіть у разі наявності преюдиційних обставин, встановлених у рішенні суду, не може мати абсолютного характеру і не може сприйматися судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні.

Суд вважає, що обставини, встановлені у постанові Глибоцького районного суду Чернівецької області від 26.04.2022 р. №715/923/22 щодо ОСОБА_1 не спростовують встановлених обставин під час службового розслідування відносно позивача, визнання позивачем факту вживання алкогольних напоїв, заперечення факту керування автомобілем марки «Мерседес Є280», його поведінку та спробу заплутати службове розслідування своїми різними поясненнями.

Натомість, зібрані в ході службового розслідування докази: пояснення громадян, які були учасниками ДТП, очевидця, пояснення поліцейських, які перебували на місці події безпосередньо після його скоєння, відеозаписи з нагрудних камер поліцейських, відеозапис факту відмови від проходження медичного огляду, відеозапис безпосереднього факту вчинення подвійного ДТП, свідчать про намагання позивача уникнути відповідальності та вчинення дій, які не сприяють проведенню службового розслідування.

Доводи позивача про те, що ним було компенсовано потерпілим особам збитки, завдані за вчинену ним дорожньо-транспортну пригоду та відсутність матеріальних та фінансових претензій від вказаних осіб, не спростовують поведінку позивача після вчинення ДТП, зокрема, позивач не вжив жодних заходів для надання потерпілим особам медичної допомоги, виклику екстреної (швидкої) допомоги та на деякий час покинув місце пригоди.

Аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, суд звертає увагу, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Суд звертає увагу, що дотримання вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Подібна правова позиція викладена, у постанові Верховного Суду від 21.07.2022 у справі №160/11795/20.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція неодноразово була висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 12.12.2019 у справі №816/70/16, від 01.04.2020 у справі №806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18.

Судом з`ясовано, що під час прийняття оскаржуваних рішень відповідачем враховано пом`якшуючі обставини вини позивача, а саме попередню поведінку позивача та позитивну службову характеристику безпосереднього керівника та з урахуванням обтяжуючих обставин допущеного дисциплінарного проступку (подвійне ДТП у стані алкогольного сп`яніння) було прийняте відповідне рішення про застосування до позивача крайнього дисциплінарного впливу.

На підставі аналізу норм чинного законодавств, що регулюють спірні правовідносини, дослідивши матеріали службового розслідування, обставини поведінки позивача під час вчинення ДТП та під час службового розслідування, обставини, що пом`якшують відповідальність позивача, суд вважає, що відповідач правомірно дійшов висновку про вчинення позивачем дій, які підривають авторитет поліції, дискредитує звання поліцейського, підриває рівень довіри та авторитету поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із проходженням служби в поліції.

Таким чином, на переконання суду, звільнення позивача відбулось правомірно та у відповідності до вимог чинного законодавства.

Висновки за результатами розгляду справи

Відповідно до ч.1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з вимогами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено правомірність звільнення позивача, водночас позивачем не наведено обґрунтовані доводи для задоволення позовних вимог.

З вказаних підстав суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Судові витрати

Відповідно до ч.2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки відповідач не поніс відповідні витрати з розглядом справи, суд не вирішує питання про їх стягнення.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Повне судове рішення складено 26.06.2024 року.

Найменування сторін:

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 );

відповідач: Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області (вул. Головна, 24, м. Чернівці, 58002, Код ).

Суддя Т.М. Брезіна