Справа № 240/11611/24
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2024-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 червня 2024 року м. Житомир справа № 240/11611/24

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Овруцького районного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними та скасування постанов,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, у якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького ВДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко СП. від 19.11.2021 року про стягнення виконавчого збору у сумі 311572 грн. 89 коп. (Виконавче провадження № 67596487);

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького ВДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко С.П. від 04.06.2024 року про стягнення виконавчого збору у сумі в сумі 137935 грн. 41 коп. (Виконавче провадження № 56237138);

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького відділу державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко С.П. від 05.06.2024 року про відкриття виконавчого провадження № 75216193 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 137935 грн. 41 коп. на підставі постанови № 56237138 від 04.06.2024 року про стягнення виконавчого збору;

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького відділу державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко С.П. від 05.06.2024 року про відкриття виконавчого провадження № 75216340 про стягнення з ОСОБА_1 виконавчого збору в сумі 311572 грн. 89 коп. на підставі постанови № 67596487 від 19.11.2021 року про стягнення виконавчого збору;

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького відділу державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко С.П. від 05.06.2024 року про відкриття виконавчого провадження № 75216555 про стягнення з ОСОБА_1 витрат виконавчого провадження в сумі 170 грн. 00 коп. на підставі постанови № 67596487 від 19.11.2021 року про стягнення витрат виконавчого провадження.

Перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням наявних в матеріалах позовної заяви процесуальних рішень, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог ст. ст. 160,161 КАС України, у позовній заяві зазначаються, крім іншого, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Позивач у позовній заяві зазначив свій реєстраційний номер облікової картки платника податків, однак для підтвердження таких відомостей до позовної заяви його не додав.

Окрім того, частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Всупереч зазначеному, позивач не надав документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, натомість позивач до позовної заяви додав посвідчення учасника бойових дій.

Пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року №364-VI (далі Закон України №364-VI) передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22 жовтня 1993 № 3551-XII (далі Закон України № 3551-XII).

Відповідно до частини 2 статті 22 цього Закону ветерани війни та особи, на яких поширюється його дія, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Згідно пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України №364-VI у сукупності з частиною 2 статті 22 Закону України № 3551-XII вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

У даному випадку, вимоги позивача не пов`язані із захистом його прав як учасника бойових дій, а тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 19 жовтня 2020 року у справі №240/934/20, від 21 квітня 2021 року у справі № 240/8644/20 та від 16 лютого 2022 року у справі №560/4971/21.

Згідно Закону України №364-VI ставка судового збору за подання позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями частини 1 цієї правової норми передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2024 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028,00 грн.

З огляду на викладене, а також те, що позовна заява містить 5 вимог майнового характеру, розмір судового збору за подання позову складає 6056 грн.

Отже, на виконання вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, позивачу слід надати до суду документ про сплату судового збору у розмірі 6056 грн.

Разом з тим, згідно з ч.5 ст.161 КАС України, у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Згідно з ч.4 та ч.5 ст.49 КАС України, у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З наведених норм випливає, що питання про залучення третіх осіб вирішується ухвалою суду за заявою, в якій зазначається, на яких підставах їх належить залучити до участі у справі.

Позивачем при поданні позовної заяви визначено третьою особою - АТ КБ "Приватбанк", однак всупереч ч.5 ст.161 КАС України відповідного окремого клопотання з обґрунтуванням залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача/відповідача до позовної заяви не додано.

Разом з тим, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця передбачена ст.287 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до частини 1 ст.287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно із ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як свідчить зміст позовної заяви та додані до неї документи, позивач просить суд, зокрема:

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького ВДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко СП. від 19.11.2021 року про стягнення виконавчого збору у сумі 311572 грн. 89 коп. (Виконавче провадження № 67596487);

- визнати протиправною та скасувати постанову старшого державного виконавця Овруцького відділу державної виконавчої служби у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко С.П. від 05.06.2024 року про відкриття виконавчого провадження № 75216555 про стягнення з ОСОБА_1 витрат виконавчого провадження в сумі 170 грн. 00 коп. на підставі постанови № 67596487 від 19.11.2021 року про стягнення витрат виконавчого провадження.

Однак, до суду за захистом своїх прав позивач звернувся лише 04.06.2024, тобто після спливу десятиденного строку встановленого положеннями ст. 287 КАС України.

Суд вказує, що дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту таких прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Суд зазначає, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Відтак, якщо протягом встановленого законодавством строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Крім цього, початок строку законодавством визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Відтак, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У позовній заяві позивач зазначив, що постанову старшого державного виконавця Овруцького ВДВС у Коростенському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Залізко СП. від 19.11.2021 відділ ДВС йому не надсилав, дану постанову ніколи не отримував.

При цьому, суд акцентує увагу позивача на тому, що він з позовною заявою в частині вказаних позовних вимог звернувся до суду після спливу понад 2 років з моменту прийняття оскаржуваної постанови (19.11.2021 ).

Суд наголошує, що з урахуванням тієї обставини, що позивачу відомий номер виконавчого провадження - ВП №67596487 позивач не навів суду жодних обставин, що перешкоджали йому отримувати інформацію про перебіг виконавчого провадження через Автоматизовану систему виконавчих проваджень.

Підсумовуючи вищевикладене, аргументи позивача не є переконливими свідченнями того, що за наявності наміру поновити порушені права він був об`єктивно позбавлений можливості вчасно звернутися до адміністративного суду.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача;

- документу про сплату судового збору у розмірі 6056 грн.;

- клопотання з відповідним обґрунтуванням про залучення до участі у справі АТ КБ "Приватбанк", в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача/відповідача;

- обгрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду, з урахуванням висновків суду, викладених в цій ухвалі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Р.М.Шимонович