Справа № 520/16607/24
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2024-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

25 червня 2024 р. Справа № 520/16607/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Дмитро Волошин, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області (майдан Свободи, буд. 5, м. Харків, 61022, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області які полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 89% грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення та у відмові здійснити перерахунок пенсії з грошового забезпечення зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 року в розмірі 89% грошового забезпечення та з 01.04.2019 в розмірі 89% всіх складових грошового забезпечення зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Ухвалою судді від 19.06.2024 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання до суду: документу про сплату судового збору в розмірі 1937,92 грн; заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху доставлена представнику позивача до електронного кабінету у системі "Електронний суд" 19.06.2024 о 21:15, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Представник позивача 20.06.2024 подав до Харківського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" заяву щодо недоліків позовної заяви, в якій виклав свою позицію щодо строку звернення до суду та до якої надав платіжну інструкцію про сплату судового збору в розмірі 1 937,92 грн.

Так, щодо строку звернення до суду позивач зазначив, що в даному випадку підлягають застосуванню положення ч. 3 ст. 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», а не положення статей 122, 123 КАС України. В обґрунтування зазначеного представник позивача посилається на постанови Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 520/11178/2020, від 31.10.2023 у справі № 360/7479/21 та від 13.07.2023 у справі № 560/5483/21. Також, представник позивача зазначив, що позивач дізнався про порушення своїх прав, отримавши в рамках правової допомоги протокол перерахунку пенсії у 2024 році, з якого дізнався про «Триваюче» порушення його прав (роздрукований з автоматизованих функціоналів бази ПФУ відповідачем 09.04.2024, дата формується автоматично). Просить поновити позивачу строк звернення до суду.

Дослідивши вказану заяву та вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі, суд зазначає наступне.

Частинами 1 та 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Окрім того, Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства», пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Суд зазначає, що Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного, останньою у часі практикою, сформовано правові висновки у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 щодо строку звернення до адміністративного суду у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у вказаній постанові зазначає наступне: "Верховний Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У свою чергу, суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву."

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.11.2022 №560/15534/21.

Слід зазначити, що позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій заявив позовну вимогу, зокрема, про зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 в розмірі 89 % грошового забезпечення.

Тобто, правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли з 01.01.2018, водночас з цим позовом позивач звернувся до суду 17.06.2024, а отже з істотним пропуском строку, визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Щодо посилань позивача на ч. 3 ст. 51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», суд зазначає, що відповідно до вказаної норми закону перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Отже, положення ч. 3 ст. 51 Закону України від 09.04.1992р. №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» поширюються виключно на випадки перерахунків розмірів раніше вже призначених пенсій у зв`язку із підвищенням поточної винагороди діючого публічного службовця, непроведених (або неправильно проведених) з види терорганів системи Пенсійного фонду України або державного органу, який видає довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії.

На спірні правовідносини згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України підлягає поширенню правовий висновок постанови Верховного Суду від 31.03.2021р. у справі № 240/12017/19, де указано, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Суд не приймає до уваги доводи представника позивача щодо того, що про порушення своїх прав позивач дізнався, отримавши в рамках правової допомоги протокол перерахунку пенсії у 2024 році (роздрукований з автоматизованих функціоналів бази ПФУ відповідачем 09.04.2024), оскільки дана обставина не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач (представник позивача) почав вчиняти дії щодо реалізації права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Щодо посилань представника позивача на постанови Верховного Суду від 13.07.2023 у справі № 560/5483/21 та від 31.10.2023 у справі № 360/7479/21, то слід зазначити, що в даному випадку суд не розглядав справу в контексті застосування ст. 122 КАС України.

Посилання представника позивача постанову Верховного Суду у справі № 520/11178/2020 від 26.01.2021 суд вважає безпідставними, оскільки наразі правові висновки щодо застосування строків звернення до суду сформульовані у постанові КАС ВС від 31.03.2021 у справі №240/12017/19.

Щодо доводів позивача про те, що порушення є триваючим, тому звернення до суду не може бути обмежене строком, суд зазначає, що триваюча бездіяльність не змінює момент, з якого особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права та не продовжує строків звернення до суду за захистом своїх прав, оскільки, в такому випадку, не дотримується принцип юридичної визначеності. Окрім того, в спірних правовідносинах відсутня бездіяльність пенсійного органу, оскільки пенсія позивачу виплачується, однак позивач не погоджується з розрахунком розміру пенсії.

Відтак, позивачем на вимогу суду не подана обґрунтована заява про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин його пропуску, а викладені позивачем доводи в заяві про усунення недоліків не доводять підстав поважності пропуску строку звернення до суду.

З огляду на викладене, суд робить висновок про відсутність підстав для поновлення строку звернення позивача до суду.

Також, суд зазначає, що позивач не позбавлений права звернутись з позовною заявою до суду про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату позивачу пенсії у визначеному розмірі за період в межах шестимісячного строку від моменту його звернення до суду.

Згідно пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно пункту 9 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже позовна заяву в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 89% грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення, та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 в розмірі 89% грошового забезпечення, підлягає поверненню позивачу.

Разом з тим, суд приймає до розгляду позовні вимоги позивача про:

- визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що полягають у відмові здійснити перерахунок пенсії в розмірі 89% грошового забезпечення зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії;

- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 в розмірі 89% всіх складових грошового забезпечення зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Спір належить до юрисдикції адміністративних судів, має розглядатись в порядку адміністративного судочинства та підсудний Харківському окружному адміністративному суду.

Перешкоди для відкриття провадження в адміністративній справі відсутні, підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі немає.

Виходячи з положень статей 171 та 257 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки справа належить до справ незначної складності, позовну заяву належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись статтями 160, 161, 168, 171, 173, 174, 175, 241, 243, 257, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в частині вимог про визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що полягають у зменшенні розміру пенсії ОСОБА_1 з 89% грошового забезпечення до 70 % грошового забезпечення, та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.01.2018 в розмірі 89% грошового забезпечення, підлягає поверненню позивачу - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

У частині повернення позовної заяви ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в строки, встановлені статтею 295 КАС України.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в частині вимог про:

- визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, що полягають у відмові здійснити перерахунок пенсії в розмірі 89% грошового забезпечення, зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії;

- зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019 в розмірі 89% всіх складових грошового забезпечення зазначеного в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ108334 від 23.04.2024 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного провадження.

Запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову та надати до суду докази надіслання (подання) копії відзиву іншим учасникам справи.

Повідомити учасників справи, що заяви по справі, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази можуть бути подані ними в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі Електронний суд.

Вебадреса сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі знаходиться за посиланням: http://adm.hr.court.gov.ua/sud2070/.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі, що вони мають права та обов`язки, визначені статтями 44, 47, 51, 131 Кодексу адміністративного судочинства України.

У частині відкриття провадження у справі ухвала набирає чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Дмитро ВОЛОШИН