Справа № 320/36295/23
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про прийняття адміністративної справи до провадження

24 червня 2024 року справа № 320/36295/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення відповідача, а саме: № 513 від 21.08.2017 в загальній сумі 58,96 грн., № 513 від 21.08.2017 в загальній сумі 8,34 грн., № 613-1013 від 27.06.2018 в загальній сумі 3534,65 грн., № 613-1013 від 27.06.2018 в загальній сумі 8,34 грн., № 45633-5506-1016 від 28.03.2019 в загальній сумі 1767,33 грн., № 45634-5506-1016 від 28.03.2019 в загальній сумі 27,80 грн., № 76299-5505-1016 від 06.04.2020 в загальній сумі 1767,33 грн., № 76300-5505-1016 від 06.04.2020 в загальній сумі 27,80 грн., № 3-1016 від 27.04.2021 в загальній сумі 1767,33 грн., № 3-1016 від 27.04.2021 загальній сумі 27,80 грн., № -1016 від 07.10.2022 в загальній сумі 30,56 грн., № -1016 від 07.10.2022 в загальній сумі 1166,49 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Шевченко А.В.) від 29.01.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

16.02.2024 представником позивача через підсистему "Електронний Суд" подано відповідь на відзив.

28.02.2024 судом зареєстрований відзив відповідача на позовну заяву, в якому відповідач просить суд здійснювати розгляд справи у відкритому судовому засіданні з повідомленням сторін.

Також відповідачем 28.02.2024 подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом з доказами направлення копії клопотання позивачу.

08.04.2024 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку із перебуванням судді Шевченко А.ВА. у відпустці, справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Відповідно до частини дев`ятої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у визначених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною чотирнадцятою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України у разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

На підставі вказаного справа підлягає прийняттю до провадження, а її розгляд починається спочатку.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Приймаючи до уваги предмет позову та суб`єктний склад учасників, суд вважає за необхідне здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку звернення до суду з даним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як уже зазначено, частина перша статті 122 КАС України передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 58 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.18 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 у справі № 640/20468/18 за результатом комплексного аналізу правового регулювання зазначив, що норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відтак, для забезпечення узгодженості судової практики з висновком, викладеним у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, Верховний Суд зазначає, що під час вирішення тотожних спорів повинні враховуватися наведені висновки щодо застосування норм права.

Одночасно Верховний Суд зазначив, що відступає від висновку про застосування норми права щодо строку звернення до суду в частині того, що положення пункту 56.18 статті 56 ПК України є спеціальними щодо приписів статті 122 КАС України, а тому незалежно від використання платником податків права на адміністративне оскарження такий строк становить 1095 днів.

Також Верховний Суд зробив висновок, що пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено лише спеціальний строк у податкових правовідносинах (строк давності), протягом якого у платника податків за загальним правилом існує право ініціювати в суді спір щодо правомірності податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу.

Водночас правового висновку про те, що пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено процесуальний строк звернення до суду, а так само і про те, що він становить 1095 днів, постанова Верховного Суду не містить.

У розвиток наведеного правозастосування, з урахуванням змін, що відбулися в суспільних відносинах, а також практичних результатів існування тривалий час судової практики, відповідно до якої процесуальний строк звернення до суду в податкових спорах становить 1095 днів, Верховний Суд у складі судової палати вважає за необхідне змінити попередні підходи до застосування норм права, які регулюють питання строку звернення до суду в податкових правовідносинах.

Верховний Суд у складі судової палати вважає, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України. При цьому мова йде не тільки про строки, згадані в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, Верховний Суд у складі судової палати вважає, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні.

Таким чином, у випадку досудового вирішення спору, тобто оскарження податкового повідомлення-рішення в адміністративному порядку, встановлюється місячний строк звернення до суду, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження. У разі, якщо процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення не застосовувалась, для оскарження податкового повідомлення-рішення застосовується шестимісячний строк звернення до суду, передбачений абзацом першим частини другої статті 122 КАС України.

Предметом спору у даній справі є визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № 513 від 21.08.2017, № 513 від 21.08.2017, № 613-1013 від 27.06.2018, № 613-1013 від 27.06.2018, № 45633-5506-1016 від 28.03.2019, № 45634-5506-1016 від 28.03.2019, № 76299-5505-1016 від 06.04.2020, № 76300-5505-1016 від 06.04.2020, № 3-1016 від 27.04.2021, № 3-1016 від 27.04.2021, № -1016 від 07.10.2022, № -1016 від 07.10.2022.

До суду позивач звернувся 29.09.2023, подавши позовну заяву через підсистему "Електронний Суд", тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

У позовній заяві позивач зазначає, що оскаржуваних податкових повідомлень-рішень по земельному податку за 2017 2022 роки останній не отримував, а дізнався про існування спірних ППР лише з відповіді ГУ ДПС у Київській області від 23.06.2023 № 34809/6/10-36-24-04, наданої у відповідь на адвокатський запит від 15.06.2023 № 15-06/2023-02, який було надіслано після отримання 16.05.2023 за місцем проживання ( АДРЕСА_1 ) поштовим зв`язком Акту опису майна № 1247/26-15-13-06-13 від 14.04.2023.

У клопотанні про залишення позову без розгляду відповідач вказує на те, що податкові повідомлення-рішення № 45633-5506-1016 від 28.03.2019, № 45634-5506-1016 від 28.03.2019 надіслано платнику через відділення Укрпошти, проте 29.06.2019 ППР повернуті адресату як невручені з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Податкові повідомлення-рішення № 76299-5505-1016 від 06.04.2020, № 76300-5505-1016 від 06.04.2020 надіслано платнику через відділення Укрпошти, проте 27.05.2020 ППР повернуті адресату як не вручені з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Вказує, що податкові повідомлення-рішення № 3-1016 від 27.04.2021, № 3-1016 від 27.04.2021 отримані ОСОБА_1 02.06.2021 за адресою: АДРЕСА_2 .

У той же час, відповідачем не надано доказів направлення та отримання позивачем оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 21.08.2017 № 513, від 21.08.2017 № 513, від 27.06.2018 № 613-1013, № 613-1013 від 27.06.2018.

Частиною 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже позивачем пропущений строк звернення до суду щодо податкових повідомлень-рішень від 21.08.2017 № 513, від 21.08.2017 № 513, від 27.06.2018 № 613-1013, № 613-1013 від 27.06.2018, від 28.03.2019 № 45633-5506-1016, від 28.03.2019 № 45634-5506-1016, від 06.04.2020 № 76299-5505-1016, від 06.04.2020 № 76300-5505-1016, від 27.04.2021 № 3-1016, від 27.04.2021 № 3-1016, проте відповідної заяви про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску позивачем не додано.

Суд зазначає, що питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з даним позовом буде вирішено після отримання від відповідача доказів направлення та отримання позивачем решти оскаржуваних податкових повідомлень-рішень від 21.08.2017 № 513, від 21.08.2017 № 513, від 27.06.2018 № 613-1013 та від 27.06.2018 № 613-1013.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 243, 248, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

у х в а л и в:

1. Прийняти адміністративну справу №320/36295/23 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О.

Продовжити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

2. Витребувати докази у справі від відповідача:

- докази направлення та отримання позивачем податкових повідомлень-рішень від 21.08.2017 № 513, від 21.08.2017 № 513, від 27.06.2018 № 613-1013 та від 27.06.2018 № 613-1013;

- розрахунок податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, нарахованого на підставі кожного зі спірних податкових повідомлень-рішень;

- відомості та матеріали, використані під час здійснення розрахунку податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, нарахованого на підставі кожного зі спірних податкових повідомлень-рішень.

Витребувані докази надати суду протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали із доказами направлення копій іншому учаснику справи.

3. Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

4. Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.