Справа № 461/8628/23
Суддя: Дзеньдзюра С. М.
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

2-а/465/171/24
УХВАЛА

про повернення заяви

"24" червня 2024 р. м.Львів

Суддя Франківського районного суду м. Львова Дзеньдзюра С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

встановив :

ОСОБА_1 звернувся до Галицького районного суду м.Львова з позовом до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді Галицького районного суду м.Львова Юрківа О.Р. від 10.10.2023 вказану справу передано на розгляд Франківському районному суду м. Львова.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.02.2024 справу передано в провадження судді Дзеньдзюрі С.М.

Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова Дзеньдзюрою С.М. від 12.02.2024 року позовну заяву залишено без руху з підстав, вказаних у ухвалі та надано строк для усунення недоліків, допущених при її подачі, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Копія вищевказаної ухвали надсилалась позивачу на адресу, вказану ним у поданій позовній заяві, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення №465, яке повернулось на адресу суду з конвертом з відміткою "за закінченням терміну зберігання".

Як вбачається з позовної заяви позивач зазначив місце свого проживання АДРЕСА_1 , на яку і була направлена кореспонденція суду для позивача, зокрема, ухвала про залишення без руху.

Так, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Отже, в разі коли фактичне місцезнаходження особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю фізичну особу.

Також судом враховані положення Правил надання послуг поштового зв`язку, визначеніпостановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року(далі Правила).

Так, порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимогЗакону України "Про поштовий зв`язок", цих правил (пункт 94 правил).

Відтак, повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на фізичну особу.

У разі якщо копію прийнятого судового рішення (ухвали, постанови, рішення) направлено судом листом за належною поштовою адресою, тобто повідомленою суду учасником справи, і повернено підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання чи закінчення строку зберігання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про прийняте судове рішення.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 923/1432/15.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач був належним чином повідомлений судом про залишення буз руху його позову. При цьому, неотримання адресатом кореспонденції від судового органу є суб`єктивною поведінкою здійснення стороною своїх процесуальних прав, що не може вважатися поважною причиною, яка перешкоджала позивачу усунути недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

В той же час, позивач не був позбавлений можливості скористатися вільним доступом до електронного реєстру судових рішень в Україні, в силу статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" та ознайомитися з ухвалою Франківського районного суду м.Львова від 12.02.2024 року.

Окрім того, позивач протягом тривалого часу не проявляє належної зацікавленості у розгляді поданого позову, відтак така пасивна поведінка останнього свідчить про безумовну втрату інтересу до поданого позову.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 8 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Суд переконаний за необхідне зазначити наступне: як вбачається із правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Каракуця проти України» від 20 лютого 2017 року, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи, оскільки вони протягом 1 року та 8 місяців не звертались до апеляційного суду за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи вказане, судом було здійснено всі заходи щодо належного повідомлення позивача про залишення позову без руху та надання часу на усунення недоліків.

Разом з тим, суддею встановлено, що станом на 24.06.2024 недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до ч. 2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

При цьому, протягом всього перебування позову в суді недоліки позовної заяви не усунуто, з клопотанням про продовження строку відповідно до частини другої статті 121 КАС України, для усунення недоліків позовної заяви, позивач до суду не звертався.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"», із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан.

У подальшому, відповідними Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні продовжено і такий триває і на час розгляду даного процесуального питання.

Крім цього, Рада суддів України оприлюднила рекомендації роботи судів в умовах воєнного стану, зокрема, у п. 6 рекомендувала по можливості продовжувати процесуальні строки щонайменше до закінчення воєнного стану.

Разом з цим, враховуючи, що особа, яка подала позовну заяву не повідомив суду про те, що не може усунути недоліки позовної заяви через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступу до лав Збройних Сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, тощо, суддя вважає, що є наявні підстави для визнання позовної заяви неподаною та повернення її позивачу.

Як встановлено п.1 ч.4 ст.169 КАСУ, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки позивач в установлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви, то вказана позовна заява на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАСУ підлягає поверненню позивачеві.

Відповідно до ч.6 ст.169 КАСУ про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст.169,171,243,248 КАС України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Дзеньдзюра С.М.