Справа № 120/7860/24
Суддя: Віятик Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

24 червня 2024 р. Справа № 120/7860/24

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Віятик Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту порушеного права, свободи чи інтересу згідно вищезазначеної ч. 1 ст. 5 КАС України який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильно сформованого змісту позовних вимог залежить і ефективність судового захисту, позаяк суд розглядає адміністративні справи лише в межах позовних вимог.

Положеннями частини першої статті 5 КАС України визначені правові способи захисту адміністративним судом порушеного права, свобод або законного інтересу особи, яка звернулася до суду з позовом про оскарження рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень. Такими способами є: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Так, за змістом позовних вимог позивач просить суд:

1) визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації за додаткову відпустку як учаснику бойових дій виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;

2) зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію за невикористані дні додаткової відпустки як учаснику бойових дій виходячи з грошового забезпечення станом на день звільнення з військової служби;

3) визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо не нарахування та забезпечення не виплати ОСОБА_1 грошового військовослужбовця із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2022, 01.01.2023 та 01.01.2024;

4) ???зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення військовослужбовця, відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» (з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 січня 2020 року у справі №826/6453/18) із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2022, 01.01.2023 р. 01.01.2024 р. та відповідного тарифного коефіцієнту з урахуванням раніше виплачених сум та з утриманням належних податків та зборів;

5) визнати протиправною бездіяльність 3028, щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 одноразових виплат:

грошової допомоги на оздоровлення;

грошової компенсації за невикористані дні щорічної основної відпустки;

одноразової грошової допомоги, відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2014 року №460 із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2022, 01.01.2023 та 01.01.2024 та відповідного тарифного коефіцієнту;

6) зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_2 одноразові виплати:

??грошову допомогу на оздоровлення;

??грошову компенсацію за невикористані дні щорічної основної відпустки;

??одноразову грошову допомогу при звільненні, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 17 вересня 2014 року №460 за 22 місяці із використанням показника прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2022. 01.01.2023р. та 01.01.2024 та відповідного тарифного коефіцієнту та з утриманням належних податків та зборів.

Проте, викладені в такій редакції позовні вимоги в даному випадку не конкретизовані та не є максимально чіткими, оскільки позивачем у всіх позовних вимогах не уточнено за які періоди позивач просить нарахувати та виплатити грошове забезпечення (окремо у кожній позовній вимогі). Крім того, позивачем не уточнено тарифний коефіцієнт за яким він просить нарахувати грошове забезпечення відповідно до Постанови №704.

Також варто зазначити, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

Відтак, позивачеві необхідно конкретизувати позовні вимоги, тобто чітко визначити періоди, за які слід зобов`язати відповідача нарахувати різні види грошового забезпечення та відповідний тарифний розряд.

У позовній заяві позивач одним із учасників справи зазначає військову частину НОМЕР_2 Національної гвардії України у статусі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Вирішуючи питання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору до розгляду у даній справі, суддя зазначає наступне.

Правовий статус третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору та які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, визначений КАС України.

Частиною 2 ст. 49 КАС України встановлено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Відповідно до ч. 5 ст. 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується.

Аналіз вищевказаних норм дає підстави вважати, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

Однак позивач у позовній заяві не наводить аргументованих підстав для залучення військової частини НОМЕР_2 Національної гвардії України до розгляду у даній справі з обґрунтуванням обставин, при яких прийняте рішення вплине на його права.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом уточнення періодів у позовних вимогах та тарифного коефіцієнта; подання обґрунтованого клопотання про залучення до участі у справі третьої особи військової частини НОМЕР_2 .

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 256, 293 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу 7-ми денний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію даної ухвали направити представнику позивача.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Віятик Наталія Володимирівна