Справа № 520/16822/24
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2024-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2024 року Справа № 520/16822/24

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бідонько А.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ) до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області (просп. Соборний, 164,м. Запоріжжя,Запорізький р-н, Запорізька обл.,69005, ) про поновлення на посаді,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області про поновлення на посаді, в якому просить суд:

1. Визнати розпорядження Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області № 477 від 11.08.2023 року «Про звільнення ОСОБА_1 » таким, що прийняте з порушеннями чинного законодавства, та скасувати його.

2. Зобов?язати начальника Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління правового, кадрового забезпечення та контролю виконавчого комітету Бердянської міської ради.

3. Зобов?язати начальника Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу у відповідності до положень статті 235 К3пП України.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, виходячи з наступного.

Щодо строку звернення до суду з даним позовом, слід зазначити наступне.

Приписами ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами №22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства , пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії ).

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011р. № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Так, в заяві про поновлення строку звернення з даною позовною заявою зазначає про такі факти, що посприяли зверненню до суду з пропуском строку: необхідність застосування у даному випадку положень ст.ст.233 та 234 Кодексу законів про працю України; незаконність та безпідставність переведення заявника на посаду головного спеціаліста, юриста Виконавчого комітету Бердянської міської ради; незаконне звільнення заявника з посади головного спеціаліста, юриста Виконавчого комітету Бердянської міської ради; затягування з наданням документів про переведення та звільнення; проведення невчасних розрахунків; ненадання відповідей на адвокатські запити; військову агресію Російської Федерації проти України, дію правового режиму воєнного стану, обстріли міста Харкова та інших територій, постійні повітряні тривоги; звернення до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова у справах №644/1398/24 та №644/2206/24.

Щодо доводів позивача про помилкове звернення заявника із попередніми позовами до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова у порядку цивільного судочинства та попереднє звернення до Харківського окружного адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.15 Закону №2493-ІІІ, при прийнятті на службу в органи місцевого самоврядування присвоюються ранги у межах відповідної категорії посад. Ранги присвоюються одночасно з обранням (прийняттям) на службу в органи місцевого самоврядування або обранням (призначенням) на вищу посаду.

Отже, однією із кваліфікуючих вимог набуття найманим працівником правового статусу посадової особи місцевого самоврядування та публічного службовця є подія присвоєння такому учаснику суспільних відносин рангу посадової особи місцевого самоврядування.

Отже, у спірних правовідносинах з наведених вище судом міркувань заявник не міг не усвідомлювати факту набуття правового статусу публічного службовця, а відтак, і факту про поширення на усі спори, пов"язані з проходженням служби у правовому статусі посадової особи місцевого самоврядування з присвоєним рангом посадової особи місцевого самоврядування предметної юрисдикції окружних адміністративних судів відповідно до ч.2 ст.20 КАС України.

Тому помилкове звернення заявника із попередніми позовами до Орджонікідзевського районного суду міста Харкова у порядку цивільного судочинства (справа №644/1398/24, справа №644/2206/24) у розумінні ч.1 ст.121 КАС України не можуть бути кваліфіковані судом у якості поважних причин пропуску строку на звернення до суду.

Стосовно доводів позивача про запровадження правового режиму воєнного стану, ведення бойових дій, повномасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України, обстрілів, руйнувань приміщень та інфраструктури, припинення електропостачання та інших факторів військового характеру суд зазначає, що саме заявник повинен довести наявність безпосереднього причинного - наслідкового зв"язку між дією будь-якого із згаданих факторів і конкретною власною життєвою ситуацією протягом визначеного процесуальним законом строку звернення до суду, тобто зазначити яким чином конкретний фактор заважав подачі позову.

Також суд зазначає, що Харківський окружний адміністративний суд з 24.02.2022 року працює у штатному режимі та свою роботу не припиняв.

Тобто, жодних факторів позивачем до суду не доведено, а тому вказані обставини суд не може визнати поважними причинами пропуску строку на звернення до суду.

Стосовно посилання позивача на ст.ст. 233 та 234 Кодексу законів про працю, суд зазначає наступне.

З`ясування причин указаного припинення повинно відбуватись у межах строку звернення до суду згідно з ч.5 ст.122 КАС України, а остаточне формування правової позиції з приводу незгоди із відповідністю управлінського волевиявлення суб"єкта владних повноважень стосовно припинення публічної служби положенням закону може бути безперешкодно здійснено вже після звернення до суду з урахуванням ч.1 ст.47, ст.80, ч.2 ст.121, ч.2 ст.173, ч.3 ст.262 КАС України.

Суд повторно зазначає, що згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Положення ч.2 ст.122 КАС України відносно спірних правовідносин слід визнати спеціальними нормами права порівняно із положеннями ст.ст.233 та 234 Кодексу законів про працю України, а тому посилання заявника на приписи ст.ст.233 та 234 Кодексу законів про працю України у даному конкретному випадку слід визнати юридично неспроможними.

Подібні за змістом та суттю правові висновки Верховного Суду з приводу правил вирішення колізії між приписами ч.5 ст.122 КАС України та інших актів законодавства в частині строку звернення до суду у відносинах з проходження публічної служби сформульовані у постановах від 02.05.2024р. по справі №420/26754/23 та від 28.03.2024р. по справі №420/22052/23.

У силу ч.5 ст.242 КАС України правові позиції згаданих постанов Верховного Суду виключають правомірність поновлення заявнику пропущеного строку на звернення до суду у спорі з приводу звільнення з військової служби на підставі ст.ст.233 та 234 Кодексу законів про працю України.

Доводи заявника про постійне затягування з наданням (надсиланням) відповідних документів відносно переведення та звільнення позивача з боку виконавчого комітету Бердянської міської ради та Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області; невчасні розрахунки та невчасне надання документів про суми, нараховані та виплачені при звільненні; ненадання відповідей на адвокатські запити відносно трудових відносин у даному конкретному випадку на увагу суду не заслуговують з огляду на невиправдано значний пропуск строку звернення до суду згідно з ч.5 ст.122 КАС України.

Щодо доводів заявника про незаконне та безпідставне переведення на посаду головного спеціаліста, юриста виконавчого комітету Бердянської міської ради, а також про незаконне звільнення з посади головного спеціаліста, юриста виконавчого комітету Бердянської міської ради за своєю правовою суттю є доводами позову, а не доводами існування поважних причини пропуску строку на звернення до суду.

За таких підстав, суд не визнає поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом, викладені в клопотанні про його поновлення, у зв`язку з чим позовні вимоги пред`явленні за межами передбаченого ст. 122 КАС України місячного строку звернення до суду.

Відповідно до положень частини 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зазначає, що згідно положень ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, з системи "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що ОСОБА_1 09.05.2024 року звертався до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області (далі за текстом - відповідач №1); Виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області (далі за текстом - Відповідач №2) про: 1) визнання розпорядження Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області № 477 від 11.08.2023 року «Про звільнення ОСОБА_1 » таким, що прийняте з порушеннями чинного законодавства; 2) зобов`язання Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління правового, кадрового забезпечення та контролю виконавчого комітету Бердянської міської ради; 3) зобов`язання Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу у відповідності до положень статті 235 КЗпП України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 14.05.2024 року заяву позивача від 09.05.2024 р. про поновлення пропущеного строку звернення до суду залишено без задоволення. Позов залишено без руху.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 року заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду від 31.05.2024 р. залишено без задоволення; позов - повернуто.

Також суд зазначає, що позивач не скористався правом апеляційного оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 року, натомість подав повторно адміністративний позов.

У заяві про поновлення строку звернення до суду позивачем вказано аналогічні підстави для поновлення строку звернення до суду, яким вже було надано оцінку судом по справі № 520/15296/24.

Щодо судового збору суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" визначені ставки судового збору.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову:

1) майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

2) немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 3028 гривень.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивачем подано позов, який містить три вимоги немайнового характеру.

Щодо позовних вимог зобов?язати начальника Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області поновити ОСОБА_1 на посаді начальника управління правового, кадрового забезпечення та контролю виконавчого комітету Бердянської міської ради та зобов?язати начальника Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу у відповідності до положень статті 235 К3пП України, суд зазначає, що позивач за ці вимоги звільнений від сплати судового збору.

Щодо позовної вимоги визнати розпорядження Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області № 477 від 11.08.2023 року «Про звільнення ОСОБА_1 » таким, що прийняте з порушеннями чинного законодавства, та скасувати його суд зазначає, що за вказана позовна вимога підлягає сплаті судовим збором, оскільки стосується не звільнення заявника з роботи, а переведення заявника на іншу посаду в організаційній структурі органу місцевого самоврядування.

Отже, позивачу належить сплатити судовий збір в розмірі 1211,20 грн.

Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду оригінал платіжного документу про сплату судового збору у розмірі 1211,20 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ""ян/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA4020661; Код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд", заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві інші обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Керуючись статтями 160,161,169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ,-

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області про поновлення на посаді.

Заяву позивача про поновлення строку звернення до суду з позовом ОСОБА_1 до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області про поновлення на посаді - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бердянської міської військової адміністрації Бердянського району Запорізької області про поновлення на посаді - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 968,96 грн. та заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним адміністративним позовом та вказати в заяві інші обґрунтовані підстави для поновлення строку з наданням відповідних підтверджуючих доказів причин пропуску строку звернення.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Бідонько А.В.