Справа № 160/8694/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 червня 2024 рокуСправа №160/8694/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДНІПРОВСЬКИЙ КРОХМАЛЕПАТОКОВИЙ КОМБІНАТ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.04.2024 року відкрито провадження у справі №160/8694/24, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Відповідно до ч.6 ст. 12, ч.1,2 ст. 257, ч.1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
18.04.2024 через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.
Відповідач вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Реєстрація ПН/РК в ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків,
визначених пунктом 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX ПК України.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України визначено, зокрема, що порушення платниками ПДВ граничного строку, передбаченого статті 201 ПК України, для реєстрації ПН/РК в ЄРПН тягне за собою накладення штрафу на платника ПДВ, на якого відповідно до вимог статті 192 та статті 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації.
При цьому, відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України, п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН, зокрема отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
ПК України не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем такого розрахунку коригування. Тому, з метою недопущення невідповідностей при складанні податкової звітності та уникнення неточностей при обрахунку в СЕА ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, на суму податку, що міститься в складених таким платником ПН/РК, зареєстрованих в ЄРПН (SПеревищ), доцільно реєстрацію розрахунків коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг до податкових накладних здійснювати з урахуванням термінів, визначених пунктом 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Отже, враховуючи викладене, штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН ПН/РК застосовується контролюючими органами в порядку та розмірах, передбачених статтею 120-1 ПКУ, п. 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, до особи, на яку покладено обов`язок щодо такої реєстрації.
Листом ДПС України від 01.02.2024 №2725/7/99-00-04-02-04-07 надано роз`яснення стосовно дій контрагентів під час складання та реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН. Так, продавець має право зменшити податкові зобов`язання залежно від своєчасності реєстрації розрахунку коригування на зменшення отримувачем (покупцем) з урахуванням вищезазначених строків, а саме у звітному (податковому) періоді, в якому такий розрахунок коригування складено (у разі своєчасності реєстрації отримувачем (покупцем)) або зареєстровано (у разі несвоєчасної реєстрації отримувачем (покупцем)), а отримувач (покупець) зобов`язаний зменшити податковий кредит незалежно від факту отримання ним розрахунку коригування на зменшення або факту його реєстрації в ЄРПН, a саме у звітному (податковому) періоді, в якому відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПКУ виникли підстави для складання такого розрахунку коригування продавцем (підпункт 192.1.1 пункту 192.1 статті 192 ПКУ).
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Прикінцеві положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування» (набрав чинності 08 лютого 2023 року) підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктами 89 та 90, якими на період дії воєнного стану збільшені строки реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування та зменшені розміри штрафних санкцій за їх порушення.
Закон № 2876-IX не містить прямої вказівки про надання його нормам зворотної дії в часі, а отже його дія не розповсюджується на період до набрання ним чинності.
Крім того, відповідальність, встановлена пунктом 90 підрозділу 2 розділу XX ПК України, застосовується за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого для пункту 89 цього розділу, тобто прямо пов`язана зі збільшеними строками реєстрації податкових накладних.
Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації ПН/РК, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації. А тому розповсюджувати дію пунктів 89, 90 на правовідносини, які були припинені є неможливим.
Відтак зменшений розмір штрафних санкцій може бути застосований лише щодо ПН/РК, складених та зареєстрованих несвоєчасно після набрання чинності Законом №2876-IX або до накладних, строк реєстрації яких не скінчився станом на день набрання чинності цим Законом (08 лютого 2023 року).
При цьому порушення платником податків граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН, які припадають на період до дати набрання чинності Закону №2876-ІХ, тягне за собою накладання на такого платника податків штрафу у розмірах, встановлених п. 120.1. 1 ст. 120.1 Кодексу.
У відповіді на відзив позивач вважав за необхідне звернути увагу на наступне.
Відповідно до ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Отже, нормою Податкового кодексу України чітко визначено момент відліку строку реєстрації розрахунків коригування, який позивачем було дотримано.
Відповідач зазначає, що нормами Податкового кодексу України не визначено механізм фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування та вказує, що з метою недопущення невідповідностей при складанні податкової звітності та уникнення неточностей при обрахунку ЕА ПДВ суми перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, на суму податків, що міститься в складених таким платником ПН/РК, зареєстрованих в ЄРПН, доцільно реєстрацію розрахунків на зменшення суми компенсації вартості товарів / послуг до податкових накладних здійснювати з урахуванням термінів, визначених пунктом 201.10 статті 201 ПКУ та пункту 89 підрозділ у 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ".
Жодного обґрунтування такої «доцільності» із посиланням на норми матеріального права відповідачем не надано.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 ст. 75 розділу ІІ Податкового кодексу України головним державним інспектором Кам`янського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Сидоровою Т.В. проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КРОХМАЛЕПАТОКОВИЙ КОМБІНАТ».
За висновками Акту перевірки ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КРОХМАЛЕПАТОКОВИЙ КОМБІНАТ» порушено граничний строк, передбачений ст. 201 Податкового кодексу України для подання податкової накладної та/ або розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до приведеної податковим інспектором таблиці було встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації в ЄРПН 17-ти податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних:
№1 від 03.02.2020, граничний строк реєстрації 29.02.2020, фактична дата реєстрації 02.03.2020, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -2;
№1 від 02.01.2020, граничний строк реєстрації 31.01.2020, фактична дата реєстрації 17.02.2020, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -17;
№17 від 11.10.2022, граничний строк реєстрації 31.10.2022, фактична дата реєстрації 07.11.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -7;
№16 від 11.10.2022, граничний строк реєстрації 31.10.2022, фактична дата реєстрації 07.11.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -7;
№1 від 09.06.2022, граничний строк реєстрації 30.06.2022, фактична дата реєстрації 01.07.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -1;
№61 від 11.10.2022, граничний строк реєстрації 31.10.2022, фактична дата реєстрації 03.11.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -3;
№1 від 28.06.2022, граничний строк реєстрації 15.07.2022, фактична дата реєстрації 27.01.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -196;
№133 від 12.06.2023, граничний строк реєстрації 05.07.2023, фактична дата реєстрації 19.07.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -14;
№4 від 21.06.2023 від 18.07.2023, граничний строк реєстрації 20.07.2023, фактична дата реєстрації 20.07.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -2;
№1 від 22.06.2023, граничний строк реєстрації 18.07.2023, фактична дата реєстрації 20.07.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації -2;
№10 від 14.06.2023, граничний строк реєстрації 08.08.2023, фактична дата реєстрації 08.08.2023, кількість календарних днів порушення терміну реєстрації -34.
Позивач не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням, звернувся з відповідним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до підп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
У розумінні підп. 41.1.1 п.41.1 ст. 41 ПК України контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Відповідно до підп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути:
1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків);
2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних;
3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах;
4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні";
5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу;
6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки;
7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу;
8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу;
9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу;
10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу;
11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.
Відповідно до пп. 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Пунктом 192.1 ст. 192 ПК України встановлено, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в Єдиному реєстрі податкових накладних пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України на платника податку покладено обов`язок на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Наказом Міністерства фінансів України 31 грудня 2015 року № 1307 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 28 грудня 2022 року № 463) затверджено Порядок заповнення податкової накладної.
За п. 25 Порядку №1307 розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника (продавця) або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю).
З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку "X", та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання кваліфікованих електронних підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
За п. 120-1.1 ст.120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 1 0 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
Отже, ПК України визначено обов`язок платника податку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування, та у разі порушення визначених законодавством граничних строків для такої реєстрації застосовуються штрафні санкції.
Законом №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, зокрема підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктами 89 та 90 такого змісту:
« 89. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
90. Тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, штраф за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 цього підрозділу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлюється у розмірі:
2 відсотки суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
5 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
15 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
25 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів»;
69.18. установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 20 години.
Операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин.
Квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації щодо податкових накладних/розрахунків коригування, поданих для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, надсилається платнику податку не пізніше наступного операційного дня.
Якщо протягом наступного операційного дня після операційного дня, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається не пізніше наступного операційного дня».
Воєнний стан введено в Україні з 24.02.2022 року згідно Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України від 24.02.2022 №2102-IX.
Отже, Законом №2876-ІХ, який набрав чинності 08.02.2023, збільшено тривалість граничного строку реєстрації податкової накладної, залежно від дня її складення та зменшено відсоткові розміри ставок штрафу за порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого пунктом 89 підрозділу 2 розділу «Перехідні положення» ПК України для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За приписами ч.1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 09.02.1999 року № 1-рп-99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується фізичних осіб і не поширюється на юридичних осіб. Але це не означає, що цей конституційний принцип не може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.
Як на момент складання акту камеральної перевірки, так і на момент винесення спірного податкового повідомлення-рішення вже набули чинності зміни, внесені Законом №2876-ІХ до ПК України, в частині доповнення підрозділу 2 розділу «Перехідні положення» ПК України пунктами 89 та 90, які зокрема пом`якшили відповідальність платника податків на період дії воєнного стану, який введений в Україні з 24.02.2022, тобто в цій частині в силу статті 58 Конституції України, вказаний вище Закон має зворотню дію в часі.
Згідно оскаржуваного податкового повідомлення рішення відповідачем було нараховано штрафні санкції:
за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ абсолютному значенні 6 066,68 грн. застосовано штраф у розмірі 2%, тобто 3 181,33 грн.
за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ абсолютному значенні 246 620 грн. застосовано штраф у розмірі 10%, тобто 24 662,06 грн.
за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ абсолютному значенні 601,33 грн. застосовано штраф у розмірі 20%, тобто 120,27 грн.
за затримку реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних від 61 до 366 календарних днів на суму ПДВ абсолютному значенні 59 505,60 грн. застосовано штраф у розмірі 40%, тобто 23 802,24 грн.
Загальна сума штрафу становить 51 765,90 грн.
Щодо фактичної реєстрації Позивачем розрахунків коригування та дотримання граничних строків реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.
1.Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 03.02.2020 до податкової накладної № 7 від 13.12.2019 складений ТОВ «ГЕА ГРАСО» (постачальником / продавцем).
Даний розрахунок від постачальника Позивачем отримано 25.02.2020, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 11.03.2020.
Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 02.03.2020, що підтверджується відповідною квитанцією.
2. Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 02.01.2020 №1 до податкової накладної №13 від 27.12.2019 складений ТОВ «Світеп» (постачальником/ продавцем). Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 14.02.2020, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 29.02.2020. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 17.02.2020, що підтверджується відповідною квитанцією.
3. Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 09.06.2022 до податкової накладної №52 від 07.09.2021 складений ТОВ «Спецтеплобуд К» (постачальником / продавцем). Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 30.06.2022, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 15.07.2022. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 01.07.2022, що підтверджується відповідною квитанцією.
4.Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 61 від 11.10.2022 до податкової накладної № 15 від 11.10.2022 складений ТОВ «ТКД Україна» (постачальником / продавцем). Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 03.11.2022, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 18.07.2022. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 03.11.2022, що підтверджується відповідною квитанцією.
Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 14.10.2022, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 29.10.2022. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 19.10.2022, що підтверджується відповідною квитанцією.
6. Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 28.06.2022 до податкової накладної №20 від 28.06.2022 складений ТОВ «Протеїн Енерджи» (постачальником / продавцем). Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 27.01.2023, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 14.02.2023. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 27.01.2023, що підтверджується відповідною квитанцією.
7.Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 28.06.2023 до податкової накладної №25 від 28.03.2023 складений ТОВ «Альфа Лаваль Україна» (постачальником / продавцем).
Даний розрахунок від постачальника позивачем отримано 20.07.2023, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми п. 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 06.08.2023. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 20.07.2023, що підтверджується відповідною квитанцією.
8.Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 22.06.2023 до податкової накладної №2 від 21.06.2023 складений ТОВ «Аквілон Україна» (постачальником/продавцем). Даний розрахунок позивачем отримано 20.07.2023, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми п. 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 06.08.2023.
Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 20.07.2023, що підтверджується відповідною квитанцією.
9.Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 10 від 14.06.2023 до податкової накладної № 31 від 14.06.2023 складений ТОВ «Костанза» (постачальником/ продавцем).
Даний розрахунок позивачем отримано 08.08.2023, що підтверджується квитанцією про отримання.
Враховуючи норми п. 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України граничним строком реєстрації є 25.08.2023. Позивачем реєстрацію розрахунку здійснено 09.08.2023, що підтверджується відповідною квитанцією.
З огляду на вищенаведене, позивачем дотримано вимоги абз. 4 ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України щодо забезпечення реєстрації наведених податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в установлений строк і порушень граничних строків реєстрації не допущено.
Відповідач залишив поза увагою вищевказані норми абз. 4 ч. 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України та норми п. 89 підрозділу 2 Розділу ХХ Податкового кодексу України).
Відповідачем незаконно нараховані штрафні санкції на суму 48 705,90 грн. а саме в частині дотримання граничних строків реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних:
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 03.02.2020 до податкової накладної № 7 від 13.12.2019 складений ТОВ «ГЕА ГРАСО»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 02.01.2020 № 1 до податкової накладної № 13 від 27.12.2019 складений ТОВ «Світеп»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 09.06.2022 до податкової накладної № 52 від 07.09.2021 складений ТОВ «Спецтеплобуд К»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 61 від 11.10.2022 до податкової накладної № 15 від 11.10.2022 складений ТОВ «ТКД Україна»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 28.06.2022 до податкової накладної № 20 від 28.06.2022 складений ТОВ «Протеїн Енерджи»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 4 від 28.06.2023 до податкової накладної № 25 від 28.06.2023 складений ТОВ «Альфа Лаваль Україна»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 22.06.2023 до податкової накладної № 2 від 21.06.2023 складений ТОВ «Аквілон Україна»;
- розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 10 від 14.06.2023 до податкової накладної № 31 від 14.06.2023 складений ТОВ «Костанза».
Суд зазначає, що обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій.
Враховуючи вищенаведене, у контролюючого органу були відсутні підстави для застосування штрафних санкцій, визначених абз. 1 п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України.
Принцип податкового законодавства, що викладений в підпункті 4.1.4 пункту 4.1 статті 4 ПК України полягає в презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.
Внаслідок незастосування абз. 4 ч. 13 п. 201.10 ст. 201 і п.89 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України відповідачем помилково визначено розмір штрафних санкцій до позивача.
Згідно ч. 1, ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Доказів, які б спростували доводи позивача, відповідач суду не надав. З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в сумі 2422,40 грн., що підтверджується копією платіжної інструкції №22 від 20.03.2024.
Позивач просить також стягнути з відповідача витрати на правничу допомогу в сумі 5000,00 грн.
Відповідно до частин 1,2, 4, 5 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Згідно ч.1. ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
За визначенням п.4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
За приписами ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності є, зокрема:
1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;
2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;
6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
Між Адвокатським об`єднанням «Біднягін і партнери» (Адвокатське об`єднання) і ПрАТ «ДНІПРОВСЬКИЙ КРОХМАЛЕПАТОКОВИЙ КОМБІНАТ» (Клієнт) 03.02.2020 був укладений договір про надання правової (правничої) допомоги, відповідно до якого Адвокатське об`єднання зобов`язалось надати Клієнту визначену цим договором правову (правничу допомогу), а Клієнт зобов`язався виплатити Адвокатському об`єднанню гонорар та відшкодувати фактичні витрати, пов`язані з виконанням цього договору.
19.03.2024 до договору сторонами була укладена додаткова угода №04.
Визначена позивачем і адвокатом сума за надання правничої допомоги в розмірі 5000,00 грн. не є обґрунтованою, а матеріали справи не містять належних доказів в її підтвердження та доказів оплати таких витрат позивачем.
За висновками Великої Палати Верховного Суду у постанові від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Суд враховує правові висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішеннях від 26.02.2015 у справі Баришевський проти України, від 10.12.2009 у справі Гімайдуліна і інших проти України, від 12.10.2006 у справі Двойних проти України, від 30 березня 2004 року у справі Меріт проти України, в яких ЄСПЛ, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними, а їх розмір обґрунтованим.
Оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів понесених судових витрат на професійну правничу допомогу у цій справі, не надано доказів оплати таких витрат, відсутні підстави для їх стягнення на користь позивача.
Керуючись ст.ст.77, 139, 241-246, 250, 257, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона