Справа № 420/2687/24
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 червня 2024 р.м.ОдесаСправа № 420/2687/24
Головуючий в 1 інстанції: Радчук А.А.

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Осіпов Ю.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року у справі за позовом Приватного підприємства "АЛЬФА ЛЮКС" до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання зареєструвати податкову накладну,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29 березня 2024 року позов ПП «Альфа Люкс» - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області про відмову в реєстрації податкової накладної від 02.11.2023р. №9850717/37351098. Зобов`язано ДПС зареєструвати податкову накладну ПП «Альфа Люкс» від 26.08.2023р. №970 датою її первинної реєстрації Стягнуто з бюджетних асигнувань ГУ ДПС в Одеській області на користь позивача судові витрати у розмірі 3028 грн.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідач 13.06.2024р. подав апеляційну скаргу з пропуском строку, передбаченого ст.295 КАС України.

Ознайомившись із даною апеляційною скаргою, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст.296 КАС України, у зв`язку із чим така скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, всупереч вимог п.1 ч.5 ст.296 КАС України, до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

У відповідності до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового складає - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання апеляційної скарги розмір судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (п.3 ч.2 цієї статті).

Станом на 01.01.2024р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав - 3028 грн.

Отже, враховуючи немайновий характер заявлених позовних вимог, за подання цього позову до суду 1-ї інстанції позивач повинен був сплатити судовий збір у сумі - 3028 грн. А відтак, належною сумою сплати судового збору за подання апеляційної скарги, у даному випадку, є сума у розмірі - 4542 грн. (3028 грн. х 1,5).

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору за подання цієї апеляційної скарги у розмірі - 4542 грн. за належними реквізитами щодо його сплати:

отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA1015758;

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

За правилами ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 вищезазначеного Кодексу, застосовуються положення ст.169 КАС України.

Оскільки особою, яка оскаржує рішення суду в апеляційному порядку, не сплачено судовий збір, подана апеляційна скарга, на підставі ст.298 КАС України, підлягає залишенню без руху.

Щодо пропуску строку, варто зазначити наступне.

За загальним правилом строк на апеляційне оскарження встановлений у ст.295 КАС України, відповідно до якої, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За приписами ч.ч.2 та 3 ст.295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч.2 ст.299 цього Кодексу.

У силу вимог п.8 ч.2 та п.4 ч.5 ст.296 КАС України, в апеляційній скарзі зазначається дата отримання копії судового рішення суду 1-ї інстанції, що оскаржується, із наданням відповідних доказів на підтвердження цієї дати (за наявності).

Як вбачається із матеріалів апеляційної скарги, оскаржуване рішення Одеського окружного адміністративного суду ухвалено - 29.03.2024р. та отримано апелянтом - 30.03.2024р. А відтак, строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, у даному випадку, спливає - 30.04.2024р.(із урахуванням вихідних днів).

Проте, як вбачається зі штампу реєстрації вхідної кореспонденції, апеляційна скарга подана представником відповідача до суду першої інстанції лише 13.06.2024р. та зареєстрована у суді за №26076/24, тобто після закінчення встановленого законом строку на її подання.

Між тим, на підтвердження своєчасності звернення з апеляційною скаргою, відповідачем було надано поштову накладну ODS 048 №5130598, в якій зазначено відправника: ГУ ДПС в Одеській області, отримувача: П`ятий апеляційний адміністративний суд, опис вкладення: апеляційна скарга, дату відправлення: 28.04.2024р., без ідентифікуючих даних та реквізитів оператора поштового зв`язку .

Як передбачено положеннями ч.9 ст.120 КАС України, строк не вважається порушеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передано іншими відповідними засобами зв`язку.

За приписами ст.1 Закону України «Про поштовий зв`язок», поштовим зв`язком вважається приймання, обробка, перевезення, а також доставка (вручення) поштових відправлень, виконання доручень користувачів щодо поштових переказів, банківських операцій. При цьому, оператором поштового зв`язку є суб`єкт підприємницької діяльності, який в установленому законодавством порядку надає послуги поштового зв`язку.

У той же час, за відомостями з Єдиного державного реєстру операторів поштового зв`язку, ведення якого, відповідно до ч.6 ст.8 вказаного вище Закону, покладено на Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, встановити правовий статус та, у даному випадку, права оператора поштового зв`язку (повноваження оператора з надання послуг поштового зв`язку) неможливо.

Наведені вище обставини спростовують факт подання апеляційної скарги у законний спосіб 28.04.2024р.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 18.09.2020р. по справі №826/4723/13-а.

На користь вказаних висновків також свідчить те, що вказаний документ служби кур`єрської доставки не містить поштового штемпелю із датою вказаного відправлення та ідентифікатором (штрих-кодом), який надав би можливість відстежити відправлення (дату прийняття, передачу на сортувальний центр, дату отримання, дату вручення повідомлення про отримання тощо), а також не містить належних та достатніх даних про особу кур`єра.

Більше того, варто звернути увагу на те, що згідно з ч.3 ст.13 Закону України «Про поштовий зв`язок», у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. У договорі, стороною якого є національний оператор зв`язку, укладеному у будь-якій формі, повинно міститися попередження про недопущення пересилання письмової кореспонденції, виконаної і розтиражованої друкарським способом, без вихідних даних (тираж, назва друкарні, номер замовлення та інше).

Отже, належним доказом надіслання кореспонденції є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. Проте, у матеріалах справи такі документи також відсутні.

До того ж, заява про поновлення пропущеного строку апелянтом до суду не подавалася.

У контексті викладеного, слід звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у тому разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та, серед іншого, унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законодавством процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Питання наявності або відсутності підстав для визнання причин пропуску строку звернення з апеляційною скаргою поважними вирішується судом апеляційної інстанції на підставі фактичних обставин справи, із урахуванням наведених апелянтом обґрунтувань та наданих доказів. Доведення ж поважності причин пропуску строку звернення до суду покладається на особу, яка звертається із апеляційною скаргою, та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Подібний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28.02.2019р. у справі №826/17879/17.

З огляду на вказані вище законодавчі норми та враховуючи відсутність обґрунтованої заяви апелянта про поновлення строку на подання апеляційної скарги, можливість визначити поважність причин пропуску встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції - відсутня.

За правилами ч.3 ст.298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки особою, яка оскаржує рішення суду в апеляційному порядку, не сплачено судовий збір, та пропущено строк на апеляційне оскарження, подана апеляційна скарга, на підставі ст.298 КАС України, підлягає залишенню без руху.

Враховуючи наведені обставини, апелянту необхідно подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних підстав його пропуску та надати докази на підтвердження поважності таких підстав, зокрема, доказів щодо передачі апеляційної скарги 28.04.2024р. до оператора поштового зв`язку (розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку, відповідний реєстр відправлення поштової кореспонденції тощо) та докази сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.169,295,296,298 КАС України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати апелянту 10-денний строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Осіпов Ю.В.