Справа № 160/6902/24
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 червня 2024 рокуСправа №160/6902/24
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О. В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЛТЕКС" до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Львівської митниці, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товару №UA209000/2023/800091/2 від 10 жовтня 2023 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що до митного органу були надані документи, необхідні для митного оформлення товарів з визначенням його митної вартості за ціною договору, що надійшли на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту. Однак, митниця, на думку позивача, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.04.2024 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/6902/24 та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст. 257, ч.1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
За ч. 5ст. 262 КАС Українисуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
06.03.2024 через систему «Електронний суд» від Львівської митниці до суду надійшов відзив на позовну заяву.
Відповідач вважає безпідставними доводи позовної заяви, посилаючись, зокрема, на наступне.
Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України, у зв`язку з неподанням декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 МК України, Львівська митниця не визнає заявлену митну вартість. Відповідач стверджує про неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ) МКУ від 13.03.2012 року №4495-VI розділ III. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД:
- товар №1 - МД від 28.09.2023 № UA209230/2023/103160, де рівень митної вартості такого товару становить 5,5201 дол. США за кг.
Львівська митниця у відзиві на позовну заяву заперечила щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу і витрат з оплати перекладача.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
02.11.2022 між DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO. LTD, м. Далянь, Китай (Постачальник) і Товариством з обмеженою відповідальністю «БІЛТЕКС» (Покупець) укладено контракт №02/11-04, предметом якого є постачання Постачальником на адресу Покупця у номенклатурі та кількості, зазначених у Специфікаціях до цього контракту товару тканини виробництва Китай. Постачальник зобов`язався поставити, а Покупець прийняти та сплатити на умовах, передбачених цим контрактом товар у кількості, асортименті та термінах, визначених у Специфікаціях, які є невід`ємною частиною цього контракту.
Для здійснення оплати 17.03.2023 постачальником було виставлено позивачу проформу інвойс № 23WM807 на суму 64 640,00 дол. США.
26.05.2023 сторонами було внесено зміни до Специфікацію № 3, якими остаточно узгоджено кількість та асортимент товару на суму 73 528,00 дол. США. Умови оплати не змінювались. Умови поставки FOB Ningbo.
Поставка товару, здійснювалась двома партіями, які погоджувалися відповідним інвойсом:
перша партія товару на суму 61 992,00 дол. США здійснювалась у контейнері №BMOU5246895 за інвойсом № 23WM807-1 від 26 травня 2023 року;
друга партія товару на суму 11 536,00 дол. США здійснювалась у контейнері №MSKU9898046 за інвойсом № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року.
09.05.2023 сторонами укладено Специфікацію № 7 до зовнішньоекономічного контракту. Цією специфікацією було погоджено найменування, асортимент, кількість, умови поставки та ціну товару.
Загальна вартість товару за Специфікацією № 7 складає 7 950,00 дол. США. Умови оплати: передоплата у розмірі близько 30% вартості товару, оплата решти близько 70% вартості відправлення здійснюються по копії коносаменту протягом 60 днів з дати заходу товару в порт призначення. Умови поставки FOB NINGBO/SHANGHAI.
Цією Специфікацією було погоджено поставку товару 100% поліестера пофарбованої фланелевої тканини шерпа з дизайном.
Постачальником для здійснення оплати 09 .05.2023 було виставлено позивачу проформу інвойс № 23WMА22-2 на суму 7 950,00 дол. США.
03.08.2023 сторони внесли зміни до Специфікації № 7 до зовнішньоекономічного контракту, якими узгодили кількість та асортимент товару на суму 7 936,22 дол. США. Умови оплати та поставки не змінювались.
Поставка товару, визначеного у Специфікації № 7 із змінами до зовнішньоекономічного контракту, здійснювалась двома партіями, які погоджувалися відповідним інвойсом:
перша партія товару на суму 1 819,76 дол. США здійснювалась у контейнері №MRKU4362763 за інвойсом № 23WMА22&23WMA22-2 від 30 червня 2023 року;
друга партія товару на суму 6 116,47 дол. США здійснювалась у контейнері №MSKU9898046 за інвойсом № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року.
Таким чином за Специфікацією № 3 зі змінами було погоджено поставку товару на суму 73 528,00 дол. США, проте було поставлено товар на суму 61 992,00 дол. США, а за Специфікацією № 7 зі змінами було погоджено поставку на суму 7 936,22 дол. США, проте було поставлено товару на суму 6 116,47 дол. США.
Сторони контракту об`єднали недопоставлені товари по Специфікаціям № 3 і № 7 зі змінами в одну поставу, відправку якої погодили у окремою партією, а саме:
друга партія товару по Специфікаціям № 3 на суму 11 536,00 дол. США, що здійснювалась у контейнері № MSKU9898046 за інвойсом № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року;
друга партія товару по Специфікаціям № 7 на суму 6 116,47 дол. США, що здійснювалась у контейнері № MSKU9898046 за інвойсом № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року.
Сторони погодили, що непоставлений за інвойсом № 23WM807-1 від 26 травня 2023 року (Специфікація № 3 зі змінами) та інвойсом № 23WMА22&23WMA22-2 від 26 травня 2023 року (Специфікація № 7 зі змінами) буде поставлено на підставі окремого інвойсу, а саме № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року. Умови поставки FOB SHANGHAI.
Поставка товару по Специфікаціям № 3 та № 7 здійснювалась двома партіями, на кожну з яких оформлювався комерційний інвойс (при цьому поставки других партій товару по Специфікаціям №3 та № 7 здійснювалась разом за одним комерційний інвойсом та в одному контейнері):
2. Трикотажне ворсове основов`язане полотно із синтетичних волокон, щільністю 220 gsm, шириною 210 см: - тканина Sherpa (100% поліестер). Кількість - 2308,10 кг (102 рулони).
Виробник: DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO., LTD. Країна виробництва - Китай (CN). Країна походження - Китай (CN).
На підтвердження митної вартості товарів до митного органу було надано наступні документи:
зовнішньоекономічний контракт № 02/11-04 від 02 листопада 2022 року;
специфікація № 3 від 17.03.2023 р. до зовнішньоекономічного контракту № 02/11-04 від 02.11.2022 року;
зміни від 26.05.2023 р. до Специфікації № 3 від 17.03.2023 р. до зовнішньоекономічного контракту№ 02/11-04 від 02.11.2022 року;
специфікація № 7 від 09.05.2023 р. до зовнішньоекономічного контракту№ 02/11-04 від 02.11.2022 року;
зміни від 26.05.2023 р. до Специфікації № 7 від 09.05.2023 р. до зовнішньоекономічного контракту№ 02/11-04 від 02.11.2022 року;
рахунок фактура (інвойс) № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03.08.2023 р.;
сертифікат якості від 03.08.2023 р.;
пакувальний лист від 03.08.2023 р.;
банківськ платіжний документ SWIFT, що стосується товару від 30.03.2023 р.;
банківськ платіжний документ SWIFT, що стосується товару від 17.05.2023 р.;
банківськ платіжний документ SWIFT, що стосується товару від 08.09.2023 р.;
договір про перевезення № 220822-82 від 22.08.2022 р.;
рахунок фактура про надання транспортно експедиційних послуг № 585 від 15.09.2023;
рахунок фактура про надання транспортно експедиційних послуг № 635 від 29.09.2023;
довідка про транспортні витрати від 29.09.2023 ;
автотранспортна накладна № 8046/4 від 29.09.2023;
супровідний документ T1 23PL322080NU66CRB0 від 26.09.2023.
10.10.2023 Львівською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/800091/2 і картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209160/2023/000212.
Митним органом застосовано другорядний метод визначення митної вартості - 2-r - резервний метод. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД:
товар №1 - МД від 28.09.2023 № UA209230/2023/103160, де рівень митної вартості такого товару становить 5,5201 дол. США за кг.
У пункті 33 прийнятого рішення зазначено наступні обставини його прийняття: « До митного оформлення для підтвердження таких витрат надано два рахунки, у яких відсутні ініціали та прізвище особи, що підписала документ, та відсутні відомості щодо реквізитів даної партії товару, а саме: номер інвойсу та кількість (вага) товару. Зазначено лише - номер контейнера (частина вантажу), що унеможливлює здійснити перевірку числового значення та правильності розрахунку додаткових складових митної вартості оцінюваного товару. У поданих рахунках відсутні відомості про такі складові митної вартості як страхування та зберігання вантажу на складі Гданськ. Згідно Договору про перевезення (п.3.3.) оплата фрахту здійснюється Замовником за 7 днів до дати орієнтовного прибуття контейнеру в порт призначення, однак до митного оформлення документ оплати не надано. Також не надано договори із підприємствами, що надають послуги з перевезення, та які мають містити істотні умови перевезення. До митного оформлення та додатково не надано документ за кодом 0705 Коносамент (Bill of loading), що є необхідним за даних умов поставки Конвенцією про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів визначено дані, які має містити вантажна накладна. Проте Міжнародна товаро-транспортна накладна (CMR) від 29.09.2023 №8046/4 не містить відомостей щодо місця завантаження вантажу. Платіжні доручення містять посилання на документи №PI 23WM807, та №PI 23WM807-1, які не надано, що унеможливлює співставити оплату за конкретну поставку товару. Умови оплати згідно специфікацій мали становити: -30% передоплата, -70% здійснюється до дати заходження товару у порт. Проте, після проведення аналізу встановлено, що таких умов не дотримано. Надані платіжні доручення Swift від 30.03.2023 містить посилання на документ від 17.03.2023 №PI 23WM807, який не надано, що унеможливлює співставити оплату за конкретну поставку товару. Усі Специфікації та Зміни до Специфікацій, які видані датами з різницею 2-3 місяці, містять печатки та підписи сторін, які повністю співпадають по їх взаємному розміщенню, що свідчить про можливу фіктивність даних документів. Зовнішньоекономічний договір від 02.11.2022 № 02/11-04 не містить підпису відправника. Таким чином, Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості».
Керуючись ч. 8 ст. 55 Митного Кодексу України на підтвердження митної вартості товарів, ТОВ «БІЛТЕКС» надало Львівській митниці наступні документи:
зовнішньоекономічний контракт № 02/11-04 від 02 листопада 2022 року підписаний між ТОВ «БІЛТЕКС» та DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO., LTD;
документ, що підтверджує повноваження представника DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO., LTD (Китайська народна республіка) на укладання контракту з ТОВ «БІЛТЕКС»;
проформа інвойс № 23WM807 від 17.03.2023 р.;
комерційний інвойс № 23WM807-1 від 26.05.2023 р.;
Транспортні (перевізні) документи:
заявка № 15 від 22.08.2023 р. до Договору №220822 - 82 від 22.08.2022 р. про транспортно експедиційне обслуговування; -
акт надання послуг № 636 від 12.10.2023 р.; - Акт надання послуг № 637 від 12.10.2023 Платіжна інструкція № 1520 від 19.09.2023 р.;
платіжна інструкція № 1783 від 16.10.2023 р.;
договір № 27092023 від 27.09.2023 р. на організацію автомобільного перевезень від 29.01.2020 р.;
коносамент № ZH230700202D.
Позивач вважає, що зазначене вище рішення про коригування митної вартості товару, є протиправним та підлягає скасуванню у зв`язку з чим подав позовну заяву до суду.
При вирішенні спору суд виходить з наступного.
Порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу, встановлені ч. 1 ст. 7 Митного кодексу України.
Згідно п. 24. ч. 1ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Пунктами 23, 24 ч. 1ст. 4 МК України визначено, що митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів ст.ст.49,50 МК України).
За частинами 1, 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цьогоКодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1статті 58 цього Кодексу.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато - логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.24 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
За змістом вищенаведених норм митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті (ч. 3ст. 54 МК України).
Згідно ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст. 55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч.1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2ст. 57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу(ч. 3ст. 57 МК України).
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57 МК України).
Відповідно до п. 4 ст. 57 МК Україниу разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1ст. 57Митного кодексу України.
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60цього Кодексу. Під час консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Згідно ч. 8 ст. 57 МК України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цьогоКодексу.
Частиною 1ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
При цьому, в рішенні про коригування митної вартості товару не зазначено найменування товару, код УКТЗЕД, призначення, загальну кількість партії раніше оформленого товару, загальну вартість товарної партії, вагу одиниці товару, розрахунок митної вартості. Митним органом не зазначено торгову марку, технічні характеристики товару, метод за яким скориговано митну вартість, умови поставки, що є важливим, оскільки ціна товару встановлюється виходячи з його характеристик. Тобто, детальне дослідження митних декларацій, на підставі яких скориговано митну вартість товарів і обрано метод для визначення вартості, відповідачем проведено не було.
Суд зазначає, що надані Товариством документи містять всю необхідну інформацію для підтвердження числових значень складових частин митної вартості та ціни, що була фактично сплачена.
В спростування зауважень митниці, які стали підставою для прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товару, суд зазначає наступне.
Щодо транспортних витрат позивача, то як зазначено вище на їх підтвердження надавались відповідачу відповідні докази.
Слід також вказати між ТОВ «БІЛТЕКС» (Замовник) і ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» (Виконавець) 22.08.2022 за № 220822-82 був укладений договір про надання транспортно експедиторських послуг з перевезення експортно імпортних та транзитних вантажів , за яким Виконавець зобов`язується за відповідну плату та за рахунок Замовника надати транспортно експедиторські послуги з організації перевезення вантажів морським, автомобільним, залізничним, авіаційним транспортом, а також перевезення у великовантажних контейнерах і додаткові послуги, необхідні для організації таких перевезень вантажу.
01 серпня 2023 року позивач та ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» уклали Заявку №15 до Транспортного договору, якою погодили перевезення залишку товару на суму 11 536,00 дол. США по Специфікацією № 3 зі змінами та залишку товару на суму 6 116,47 дол. США по Специфікації № 7 зі змінами, що перевозились у контейнері № MSKU9898046 та оформлені окремим інвойсом № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року.
15 вересня 2023 року ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» виставило позивачу рахунок на оплату № 585 на суму 39 150,35 грн з ПДВ. У даному рахунку є посилання на контейнер № MSKU9898046, в якому перевозився оцінюваний товар, що дає можливівсть ідентифікувати цей рахунок з оцінюваним товаром.
З рахунку вбачається, що вартість морського фрахту за межами митної території України: Шанхай, Китай - Гданськ, Польща становить 20 478,42 грн. Вартість локальних витрат в порту призначення Гданськ, Польща: ВРР, збір за безпеку, документальний збір, оформлення Т1 становить 18 023,93 грн. Вартість обробки контейнера за межами території України становить 540,00 грн.
Оплата за рахунком проведена 19.09.2023 року, що підтверджується платіжною інструкцією № 1520.
29 вересня 2023 року ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» виставило позивачу рахунок на оплату № 635 на суму 39 494,08 грн з ПДВ. У даному рахунку є посилання на контейнер №MSKU9898046, в якому перевозився оцінюваний товар, що дає можливівсть ідентифікувати цей рахунок з оцінюваним товаром. Згідно рахунку вартість міжнародного автоперевезення за межами державного кордону України: Гданськ, Польща - Краківець, Україна становить 16 335,00 грн. Вартість міжнародного автоперевезення по території України: Краківець, Україна - Дніпро, Україна становить 20 234,00 грн. Вартість транспортно-експедиційного обслуговування на території України - 2 437,57 грн.
Оплата рахунку 16.10.2023 підтверджується платіжною інструкцією № 1783.
ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді» було надано довідку від 29.09.2023 року № 2909/4, в якій вказано, що транспортні витрати з організації міжнародного перевезення на адресу ТОВ «БІЛТЕКС» у контейнері № MSKU9898046 становлять 20 478,42 грн без ПДВ за маршрутом Шанхай, Китай Гданськ, Польща. Локальні витрати за територією України складають 18 023,93 грн без ПДВ. Транспортні витрати за перевезення за територією України за маршрутом Гданськ, Польща Краківець, Україна складають 16 335,00 грн без ПДВ». Страхування вантажу не проводилось.
Крім того, належними доказами в підтвердження витрат на транспортування є акти здачі приймання робіт, укладені між позивачем і ТОВ «Інтернешнл Карго Сервіс Ейч. Ді», а саме:
№ 636, у якому є посилання на рахунок № 585 від 15.09.2023 р. та контенер № MSKU9898046. Відповідно до даного акту виконавцем було виконано наступні послуги: 8 1. морський фрахт за межами митної території України: Шанахай, Китай - Гданськ, Польща, вартість становить 20 478,42 грн. Локальні витрати в порту призначення Гданськ, Польща: ВРР, збір за безпеку, документальний збір, оформлення Т1, вартість становить 18 023,93 грн. Транспортно експедиційне обслуговування території України, вартість становить 540,00 грн. Загальна вартість наданих послуг за цим актом складає 39 042,35 грн без ПДВ. Сума ПДВ 108,00 грн. Всього з ПДВ 39 150,35 грн.;
№637, у якому є посилання на рахунок № 635 від 29.09.2023 р. та контенер №MSKU9898046. Відповідно до даного акту виконавцем було виконано наступні послуги: Міжнародне автоперевезення за межами державного кордону України: Гданськ, Польща - Краківець, Україна на суму 16 335,00 грн. Міжнародне автоперевезення по території України: Краківець, Україна - Дніпро, Україна на суму 20 234,00 грн. Транспортно-експедиційне обслуговування на території України на суму 2 437,57 грн. Загальна вартість наданих послуг за цим актом складає 39 006, 57 грн без ПДВ. Сума ПДВ 487,51 грн. Всього з ПДВ 39 494,08 грн.
Витрати на суму 20 234,00 грн за Міжнародне автоперевезення по території України: Краківець, Україна - Дніпро, Україна не включаються до складових витрат митної вартості товару, оскільки ці витрати понесені після ввезення товару на митну територію України. Відповідно до пункту 5 частини 10 статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України. З огляду на те, що складовою митної вартості є витрати на транспортування товарів до місця ввезення на митну територію України, включення до митної вартості товарів плати за транспортно-експедиційні послуги буде суперечити пункту 5 частини 10 статті 58 МК України.
Крім того, суд вказує, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта».
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.06.2019 у справі №813/1755/17.
Твердження відповідача, що надана до митного оформлення автотранспортна накладна CMR від 29.09.2023 №8046/4 не містить відомостей щодо місця завантаження вантажу, а тому суперечить Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, не відповідає фактичним обставинам справи.
У наданій автотранспортній накладній наявні усі необхідні відомості, передбачені Конвенцією про договір міжнародного автотранспортного перевезення вантажів, при цьому у графі 4 є інформація про місце та дату завантаження.
До того ж автотранспортна накладна CMR не є документом, що підтверджує митну вартість товару. Це документ, що підтверджує перевезення товару автотранспортним засобом.
У спірному рішенні відповідач посилався на те, що Специфікації від 17.03.2023 № 3 та «зміни до Специфікації № 3» та від 09.05.2023 №7 та «зміни до Специфікації № 7» не підписані власноручно представником Продавця, а лише містять вдруковане зображення, тобто не є документом, що визначений у п. 1.2. зовнішньоекономічного контракту.
Вказані документи отримані позивачем від постачальника засобами електронного зв`язку, що не суперечить умовам законодавства України, умовам міжнародного законодавства і було передбачено п. 14.4 зовнішньокономічного контраку.
Наявність лише відмінностей у печатках постачальника не може бути підставою для коригування митної вартості, оскільки перелічені відмінності у печатках на документах не можуть вплинути на встановлення митної вартості товару. Такі розбіжності не є законною підставою для перегляду митної вартості, оскільки законодавством не передбачено, що такі обставини можуть вважатися розбіжностями.
Також слід зазначити, що за підписання та проставлення печаток з боку постачальника товару DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO.,LTD позивач не несе відповідальність і не може впливати на такі обставини.
Щодо оплати оцінюваного товару, то суд приймає пояснення позивача, який вказав, що ним і постачальником було погоджено , що непоставлений товар за інвойсом № 23WM807-1 від 26 травня 2023 року (Специфікація №3 зі змінами) та інвойсом №23WMА22&23WMA22-2 від 26 травня 2023 року (Специфікація № 7 зі змінами) буде поставлено на підставі окремого інвойсу, а саме № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року. Умови поставки FOB SHANGHAI. Сума за цим інвойсом становить 17 652,47 дол. США. У цей інвойс входить наступне: товар «100% ПОЛІЕСТЕР ОДНОТОННА ПОФАРБОВАНА ТКАНИНА МІКРОФІБРА 220 СМ 80 GSM» та товар «100% ПОЛІЕСТЕР ПОФАРБОВАНА ТКАНИНА МІКРОФІБРА 220 СМ 80 GSM З ПРИНТОМ», який є залишком по Специфікації № 3 зі змінами. та товар «100% ПОЛІЕСТЕР ПОФАРБОВАНА ФЛАНЕЛЕВА ТКАНИНА ШЕРПА З ДИЗАЙНОМ», який є залишком по Специфікації №7 зі змінами. Відповідно, оплата за цей товар також погоджена і здіснювалась відповідно до цих Специфікцій.
Порядок оплати за Специфікаціями був досліджений судом і наведений вище в обставинах справи.
На момент митного оформлення товару комерційного інвосу №23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року не було сплачено повністю, оскільки Додатковою угодою № 1-2 від 10 листопада 2023 року Позивач та DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO. LTD (м. Далянь, Китай) погодили, що оплата комерційного інвосу № 23WM807-2&23WMA22-2 від 03 серпня 2023 року здійснюється до 20 березня 2024 року. Пунктом 4 ч. 2 ст. 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.
Позивачем було надано до митного оформлення достатньо документів, що підтверджують вартість товару та його оплату.
Суд відхиляє зауваження митниці, яка вказала, що в експортній декларації вантажовідправником товару зазначено Dalian Zhengyu Intemational Trade Co.,LTD, натомість, продавцем товару заявлено Dalian Everest Industrial Co.,LTD, виходячи з наступного.
Експортна митна декларація країни відправлення складається постачальником товару, у даному випадку DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO.,LTD (Китай), та сам постачальник товару заповнює відомості у такій декларації.
У наданій експортній митній декларації країни відправлення є посилання на товаросупровідні документи, які стосуються поставки оцінюваного товару, та на номер контейнера, в якому перевозився такий товар та номер загального комерційного інвойсу, яким узгоджено остаточну ціну товару. Тобто, за наявною в експортній митній декларації інформації можливо ідентифікувати цей документ з поставкою оцінюваного товару.
Отже, DALIAN EVEREST INDUSTRIAL CO.,LTD та DALIAN ZHENGYU INTEMATIONAL TRADE CO.,LTD є однією і тією самою компанією.
Дана обставина жодним чином не впливає на митну вартість оцінюваного товару, її числові показники і не є достатньою підставою для митного органу не приймати документи для підтвердження митної вартості товару за ціною контракту або ж зазначати такі відомості як підставу для коригування митної вартості.
Суд відхиляє посилання митниці, що декларантом не були надані документи на підтвердження митної вартості товару.
Як зазначено вище і підтверджується матеріалами справи Товариством було надано достатньо документів з вартістю товару і реквізитами, що дозволяють ідентифікувати товар.
Митним органом не зазначено конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви у документах, неточності або помилки, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів.
За правовим висновком Верховного Суду в постанові від 12.11.2021 у справі №815/3976/16, органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність в органу доходів і зборів обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Водночас витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що доводи, які зазначені відповідачем у рішенні про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару, оскільки в документах відсутні розбіжності, або явні ознаки підробки. Не надано доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
Надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. У відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.
Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у митній декларації було зазначено не всі складові числового значення задекларованої митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
Суд враховує правову позицію Верховного Суду у постановахвід 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, від 11 червня 2020 року у справі №815/5597/17, що декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами (складовими), які входять до митної вартості товару відповідно до умов поставки. Натомість, у тому випадку, коли відповідач стверджує, що декларантом понесені додаткові витрати, що впливають на митну вартість товару, він повинен довести наявність цих фактів.
В даному випадку відповідачем наявність цих фактів не підтверджена.
Крім того, як зазначено вище, митний орган не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Частиною 1ст. 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є обґрунтованими, доведеними і такими, що підлягають задоволенню.
За ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З матеріалів справи вбачається, що за подання вказаного адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №648 від 07.03.2024.
Разом з тим позовна заява подана в електронній формі через систему «Електронний суд».
Частиною 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Отже, позивач мав сплатити судовий збір у сумі 2422,40 грн.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі: внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.
У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми (ч.2 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»).
Позивач також просить стягнути з відповідача 8000,00 грн. витрат на правничу допомогу і 560,00 витрат на перекладача.
Відповідно до ч.1 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 3 ст. 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частин 1,2, 4, 5 ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
Згідно ч.1. ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
За визначенням п.4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Згідно ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
За приписами ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності є, зокрема:
1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;
2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;
6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.
Позивачем надано до суду договір про надання правничої допомоги від 02.01.2019 №63, укладений з Адвокатським об`єднанням «СМАРТ ЮРИСТ» з додатковими до нього угодами №2 від 31.12.2020 і №2/1 від 31.12.2021, які не підтвержують заявлену до стягнення суму витрат.
Інших доказів в обгрунтування витрат на правову допомогу позивачем не надано, як і не надано доказів здійснення оплати таких витрат.
За встановлених обставин, вимоги позивача про стягнення витрат на правничу допомогу не підлягають задоволенню.
Щодо стягнення на користь позивача судових витрат, пов`язаних із перекладачем, слід вказати наступне.
За змістом ч. 3 ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.
Відповідно до ч. 5 ст. 137 КАС України, розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Частиною 2 ст.71 КАС України встановлено, що перекладач допускається ухвалою суду за клопотанням учасника справи або призначається з ініціативи суду.
Отже, залучення перекладача до участі в адміністративному судочинстві здійснюється за ухвалою суду на підставі клопотання учасників справи або з ініціативи суду.
Під час судового розгляду справи питання щодо залучення перекладача судом не вирішувалось, клопотання про залучення перекладача до суду не надходило, договору про залучення позивачем перекладача також не було надано.
Враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку, що витрати позивача на перекладача також не підлягають задоволенню.
З врахуванням наведеного, підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, сплачений судовий збір у сумі 2422,40 грн.
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 255, 262, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товару №UA209000/2023/800091/2 від 10 жовтня 2023 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона