Справа № 520/19076/23
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 р. Справа № 520/19076/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024, головуючий суддя І інстанції: Мороко А.С., м. Харків, повний текст складено 27.02.24 по справі № 520/19076/23

за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради

до ОСОБА_1 , ОСОБА_2

про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (далі по тексту Інспекція, позивач) звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_2 (далі по тексту ОСОБА_2 , перший відповідач), ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , другий відповідач), в якому просила суд:

- припинити ОСОБА_1 , ОСОБА_2 право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІV 57 на об`єкт «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26 у м.Харкові - реставрація»;

- зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснити перебудову об`єкту: «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26 у м. Харкові - реставрація» до стану, що існував до виконання будівельних робіт, а саме:

квартиру АДРЕСА_2 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану квартири АДРЕСА_2 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові, виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 17.11.2016 (інвентаризаційна справа № 262907);

квартиру АДРЕСА_3 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану квартири АДРЕСА_3 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові, виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 29.06.1999 (інвентаризаційна справа № 262908);

нежитлове приміщення горішнього поверху № 1 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові у стан, що існував до виконання будівельних робіт, у відповідності до плану нежитлового приміщення горішнього поверху № 1 в літ. «А-4» по вул. Сумській, 26 у м. Харкові, виготовленого КП «Харківське міське БТІ» станом на 23.08.2005 (інвентаризаційна справа № 34008).

В обґрунтування позовних вимог з посиланням на ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначив, що оскільки за наслідками вивчення матеріалів КП «ХМБТІ» (справа № 1473) встановлено, що всупереч ст.22 Закону України «Про охорону культурної спадщини» та визначенням ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування» роботи з перепланування квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 , з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по АДРЕСА_5 здійснені з втручанням в конструктивні елементи будинку шляхом добудови над квартирами додаткового 5-го поверху, що в свою чергу порушує умови охоронних договорів від 15.02.2019 №№ 1105, 1106, 1107, 1108 та призводить до пошкодження автентичності культурної спадщини, наявні підстави, передбачені ч.7 ст.376 ЦК України для зобов`язання власників здійснити перебудову об`єкту до стану, що існував до виконання будівельних робіт.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024 по справі № 520/19076/23 адміністративний позов Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради (майдан Павлівський, буд.4,м. Харків,61003, ) до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт та зобов`язання вчинити певні дії позов залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на його необґрунтованість, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024 у справі № 520/19076/23 та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про наявність підстав у спірних правовідносинах для зобов`язання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 здійснити перебудову об`єкту: «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_5 - реставрація» до стану, що існував до виконання будівельних робіт, оскільки будівельні роботи на спірному об`єкті проведені з істотним порушенням будівельних норм, зі втручанням в конструктивні елементи будинку, шляхом добудови додаткового 5-го поверху, а відтак вказані роботи не відповідають визначенню поняттям реабілітація та реставрація у розумінні п. 3.1 ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково - проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування» та суперечать вимогам охоронних договорів від 15.02.2019 №№ 1105, 1106, 1107, 1108, укладених ОСОБА_2 та ОСОБА_1 з Департаментом містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації.

З огляду на те, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану», яка набрала чинності 17.03.2022, припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», переконував, що для встановлення факту недостовірності даних у поданих замовником документах у органу державного архітектурно-будівельного контролю не має обов`язку здійснювати контроль шляхом обов`язкового проведення перевірки.

Такі обставини, на переконання апелянта, можуть встановлюватись органом архітектурно - будівельного контролю поза процедурою перевірки згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

На підтвердження такої правової позиції послався на постанову Верховного Суду від 01.11.2018 у справі № 826/8556/17, яка не була врахована Харківським окружним адміністративним судом при прийнятті рішення.

До аналогічного висновку Верховний Суд дійшов у постанові від 22.01.2021 року у справі № 640/11869/20, а саме: «факт подання наведених у надісланому повідомленні та у зареєстрованій декларації недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, може бути виявлений органом ДАБЇ не лише за результатом проведеної перевірки. При цьому достатньою та необхідної правовою підставою для скасування органом архітектурно-будівельного контролю реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є встановлення факту наведення у них замовником недостовірних даних щодо правових підстав виконання будівельних робіт без належних документів чи відхилення від проектної документації, що дає підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом; закон не зобов`язує органи ДАБІ проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що міститься у постанові від 19 серпня 2020 року у справі № 826/6660/16».

Перший відповідач у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу, наполягав, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

З посиланням на звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_6 , виконаного ТОВ «ІНСТИТУТ «ГРАДПРОЕКТ» в 2018 році, технічний стан основних будівельних конструкцій задовільний (категорія 2), окремі конструкції знаходяться в стані непридатному до нормальної експлуатації (категорія 3) та аварійному (категорія 4), звертає увагу суду апеляційної інстанції, що позивачем не спростовано факту перебування житлової будівлі, яка розташована за адресою АДРЕСА_5 , в іншому стані, тобто такому, що не потребував проведення робіт з його реабілітації.

Так, з наданих до матеріалів справи документів, вбачається, що з метою збереження пам`ятки архітектури на замовлення відповідачів був розроблений проект «Реабілітація з перепланування квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26 у м. Харкові Реставрація». За результатами проведеної експертизи вказаної проектної документації складено експертний звіт ДП «Укрдержбудекспертиза» №21-0840-18 від 14.02.2019, відповідно до якого проектна документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення; санітарного і епідеміологічного благополуччя населення; пожежної безпеки; енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку.

Крім того, відповідачами було отримано дозвіл від Департаменту містобудування та архітектури Харківської обласної державної адміністрації від 14.08.2019 № 01-04/2087-2/1787 та надано дозвіл на виконання будівельних робіт зареєстрований органом Державною архітектурно-будівельною інспекцією України за № ІУ 57 від 26 липня 2019 року, яким передбачено виконання робіт на об`єкті реабілітація з перепланування квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26 у м. Харкові Реставрація.

Підкреслив, що позивачем не надано доказів того, що відповідачі отримали вказані дозвільні документи внаслідок повідомлення недостовірних відомостей. А відтак, відповідачі мали право виконувати будівельні роботи з перепланування квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_5 за умови дотримання вимог проектної документації та будівельних норм.

Вважає, що судом першої інстанції вірно встановлено, що позивачем не проведено перевірку в установленому законодавством порядку та за результатами державного архітектурно-будівельного контролю не складено акт, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, у зв`язку з чим вимога позивача щодо припинення права на виконання будівельних робіт є необґрунтованою.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, на праві спільної часткової власності, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , у рівних частках, у будинку за адресою: АДРЕСА_5 , належать квартира АДРЕСА_2 , загальною площею 175,5 кв.м (а.с. 35-36), квартира АДРЕСА_3 , загальною площею 250,8 кв.м (а.с.40-41), нежитлове приміщення горішнього поверху №1 в житловій будівлі літ. «А-4», загальною площею 543,5 кв.м (а.с.46).

Згідно з дозволом на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІУ 57, цей дозвіл надано замовникам ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , генеральному підряднику ТОВ «СПЕЦІАЛІСТ А», щодо «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26, у м. Харкові реставрація», клас наслідків (відповідальності) значні наслідки (СС3) (а.с.50,132-133).

Як вбачається зі змісту листа Департаменту з інспекційної роботи від 09.05.2023 №2405/0/226-23, згідно з дозволом на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 №ІУ , проектна документація розроблена ТОВ «СІТІ-ДИЗАЙН», у зв`язку з чим останньому запропоновано надати проектну документацію. (а.с.62)

ТОВ «СІТІ-ДИЗАЙН» повідомлено Департамент з інспекційної роботи, що не має змоги надати запитувані документи. (а.с.63)

Листом КП «Жилкомсервіс» від 01.06.2023 повідомлено, що 4-х поверховий будинок АДРЕСА_5 перебуває на обліку як пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення «Житловий будинок» (охоронний №86). Окрім цього, перевіркою встановлено, що над квартирами АДРЕСА_7 , на теперішній час обладнана надбудова 5-го поверху (а.с.52).

Листом Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради від 09.06.2023 № 2979/0/226-23 директора Департаменту земельних відносин Харківської міської ради проінформовано, що під час розгляду чисельної кількості звернень мешканців житлового будинку АДРЕСА_5 , а також скарги від 13.02.2023 (а.с.150) встановлено, що будівля, в якій розташовано належне відповідачам нерухоме майно, перебуває на державному обліку як пам`ятка архітектури та містобудування місцевого значення (охоронний № 7401-Ха), прийнята на облік рішенням виконавчого комітету Харківської обласної ради народних депутатів від 30.04.1980 № 334.

Вказано, що реставрація, яка проводиться на підставі дозволу на виконання будівельних робіт від 26.07.2019 № ІУ 57, здійснюється з втручанням в конструктивні елементи будинку, шляхом добудови додаткового 5-го поверху, що суперечить складу та змісту науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», порушує умови охоронного договору, що призводить до пошкодження автентичності культурної спадщини.

Запропоновано доручити відділу правового забезпечення Департаменту земельних відносин Харківської міської ради розглянути питання щодо наявності підстав для проведення претензійно-позовної роботи (а.с.30-34).

Позивач вважаючи, що роботи з перепланування квартир з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по АДРЕСА_5 здійснюються з втручанням в конструктивні елементи будинку та добудовою додаткового 5-го поверху, що призводить до пошкодження автентичності пам`ятки культурної спадщини, суперечить суспільним інтересам, звернувся до суду з цим позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості, оскільки перевірка об`єкту "Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по АДРЕСА_5 реставрація" позивачем не проводилася, припис про усунення недоліків відповідачам не видавався, що враховуючи ненадання Інспекцією доказів звернення до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері з метою отримання дозволу на проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) або отримання відмови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері за результатом розгляду такого звернення позивача, свідчить про передчасність звернення позивача до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Колегією суддів встановлено, що спірні правовідносини виникли внаслідок різного тлумачення сторонами підстав звернення до суду з позовом Інспекції як суб`єкта владних повноважень у порядку ч.7 ст.376 ЦК України про зобов`язання фізичних осіб як забудовників здійснити перебудову житлового будинку, будівлі, споруди або іншого об`єкта нерухомості, який побудовано з істотним порушенням основних будівельних норм і правил.

В якості істотних порушень основних будівельних норм і правил Інспекція вказує на здійснення відповідачами як забудовниками робіт з перепланування квартир з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по АДРЕСА_5 з втручанням в конструктивні елементи будинку, шляхом добудови додаткового 5-го поверху, що суперечить визначенням ДБН А.2.2-14:2016 «Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування», порушує умови охоронного договору, що призводить до пошкодження автентичність культурної спадщини.

Вказані обставини встановлені позивачем за наслідками вивчення матеріалів КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» (справи № 34008, № 1473), листа КП «Жилкомсервіс» від 01.06.2023 № 1281/2/07-05, копій охоронних договорів від 15.02.2019 №№ 1105, 1106, 1107, 1108.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено положеннями Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI замовником будівництва (далі - замовник) є фізична чи юридична особа, яка має у власності чи користуванні одну чи декілька земельних ділянок або у власності чи управлінні будівлю/споруду і має намір щодо виконання підготовчих та/або будівельних робіт. У разі виконання підготовчих/будівельних робіт щодо багатоквартирного будинку замовником будівництва може бути об`єднання співвласників багатоквартирного будинку або управитель багатоквартирного будинку чи житлово-будівельний (житловий) кооператив, який здійснюватиме утримання такого будинку на підставі рішення (договору) співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону № 3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до пункту б частини 1 статті 31 Закону України «Про місцеве самоврядування» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі по тексту Закон № 280/97-ВР) до делегованих повноважень у галузі будівництва до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках та відповідно до вимог, встановлених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу.

Рішенням Харківської міської ради від 23.09.2015 № 1981/15 створено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» та підпункту 4 пункту 9-1 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова Інспекція здійснює з 11.04.2016.

Рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» внесено зміни, відповідно до яких Департамент територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність у зв`язку з реорганізацією шляхом приєднання до Департаменту земельних відносин Харківської міської ради (пункти 1.3, 1.З.2., 2). У відповідності до п. 1.З.4., 2 вказаного рішення Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради з 01.01.2022 припиняє свою діяльність.

У відповідності до п. 1.2 Харківської міської ради від 12.10.2021 № 199/21 «Про внесення змін до структури виконавчих органів Харківської міської ради 8 скликання» утворено Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради у відповідності до пунктів 1.1, 2.1.2 Положення про Інспекцію, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 12.10.2021 № 200/21 Інспекція є самостійним виконавчим органом Харківської міської ради, який утворюється Харківською міською радою, входить до складу Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради та діє на правах відділу без права юридичної особи, здійснює відповідно до чинного законодавства державний архітектурно-будівельного контроль, а також виконує дозвільні та реєстраційні функції.

Згідно з положеннями частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів вважає, що позивача у справі має право на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, слід зауважити, що відповідно до абз. 3, 4, 5 частини 1 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Пунктом 2 частини 3 статті 41 Закону 3038-VI встановлено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації, складати, зокрема, протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону, а у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 (далі Порядок № 533).

Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі Порядок № 466).

Пунктом 5 Порядку № 533 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки. У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до пунктів 15-17 Порядку № 533, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень з додатком.

Крім того, відповідно до п. 15 Порядку № 466 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі перевірок, за їх результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол, на підставі яких розглядається справа про порушення містобудівного законодавства, виноситься постанова про накладення стягнення або припис.

Отже, прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом повинна передувати відповідна перевірка, за результатами якої встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Лише дотримання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо умов і порядку проведення позапланового заходу може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки, оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки та, як наслідок, звернення до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією викладеною у постановах Верховного Суду від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21, 20.12.2023 у справі № 640/12885/21, від 27.02.2024 по справі №160/20027/21.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що у спірних правовідносинах ані планова ані позапланова перевірки не проводилися, акт перевірки не складався, припис про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не виносився та не направлявся відповідачам.

Колегією суддів встановлено, що висновку про втручання при здійсненні робіт з перепланування квартир з пристосуванням нежитлових приміщень горищного поверху під творчі майстерні по вул. Сумській, 26 в конструктивні елементи будинку та добудовою додаткового 5-го поверху, що призводить до пошкодження автентичності пам`ятки культурної спадщини та суперечить суспільним інтересам позивач дійшов лише шляхом вивчення скарги від 13.02.2023 (а.с.150), змісту листа КП «Жилкомсервіс» від 01.06.2023 № 1281/2/07-05 (а.с.52), даних Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, без перевірки технічної документації та без виходу на об`єкт реконструкції. Інших посилань на будь-які документи, на підставі яких позивачем зроблено такий висновок, лист від 09.06.2023 №2979/0/226-23, за результатами розгляду якого позивач звернувся до суду з цим позовом, не містить.

Тобто, без фактичної перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Доказів того, що відповідачі отримали вказані дозвільні документи внаслідок повідомлення недостовірних відомостей позивачем до суду не надано, а судом за наслідками апеляційного перегляду справи не встановлено.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду зазначила, що незалежно від того, чи перераховані всі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 755/10947/17).

Верховний Суд у постанові від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21 вказав на неможливості ототожнення за правовими наслідками передбачене пунктом 7 частини 3 статті 41 Закону право органу контролю на отримання від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документів з її оцінкою органом контролю, оскільки за змістом цієї норми інформація отримується саме для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас, такої інформації достатньо для певних рішень органу контролю лише у випадках очевидних порушень (постанова Верховного Суду від 20.12.2023 у справі № 640/12885/21).

У свою чергу, на переконання колегії суддів, у межах цієї справи відсутні підстави вважати, що наявні у матеріалах справи документи містять відомості про очевидну недостовірність зазначених відповідачем у декларації даних, які б свідчили про самочинне будівництво об`єкта.

Вищевказані висновки суду апеляційної інстанції узгоджуються з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 27.06.2023 у справі № 320/9108/21, від 20.12.2023 у справі № 640/12885/21, від 27.02.2024 у справі № 160/20027/21.

А відтак, посилання апелянта на висновки Верховного Суду у постановах від 01.11.2018 у справі № 826/8556/17, від 19.08.2020 у справі № 826/660/16, від 22.01.2021 у справі № 640/118269/20 є неприйнятними.

Колегія суддів вважає неприйнятними посилання апелянта на постанову Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» (далі Постанова № 303), як на підставу для звільнення Інспекції на час дії воєнного стану від обов`язку дотримання вимог Закону 3038-VI, Порядку № 533, Порядку № 466 в частині проведення заходів держаного архітектурно-будівельного контролю та видавати приписи, оскільки ані положеннями Закону 3038-VI ані іншими нормативно-правовими актами не надано права позивачу не враховувати вищевказані норми права.

Крім того, пунктом 2 Постанови № 303 визначено, що протягом періоду воєнного стану здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) в окремих сферах, зокрема за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, можливе виключно на підставі рішення центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері.

Водночас, з матеріалів справи вбачається, що позивачем не було вчинено жодних належних дій з урахуванням актуального законодавства з метою здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно відповідача, вчинення яких дозволило б позивачу провести позапланову перевірку відповідно до діючого законодавства.

Враховуючи вищевикладені обставини, не проведення позивачем в установленому законодавством порядку перевірки з питань державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням відповідачами законодавства у сфері містобудівної діяльності при виконанні спірних робіт, та, як наслідок, не складення акту перевірки та не винесення припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт, колегія суддів вважає, що Інспекція не набула права на звернення до суду з позовом про припинення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 права на виконання будівельних робіт та зобов`язання здійснити перебудову об`єкту: «Реабілітація з переплануванням квартир АДРЕСА_1 та пристосуванням нежитлового приміщення горищного поверху під творчі майстерні у житловому будинку по вул. Сумській, 26 у м. Харкові - реставрація» до стану, що існував до виконання будівельних робіт.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За пунктом 1 частини першої статті 315 КАС України визначено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із статтею 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов правильних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту з інспекційної роботи Харківської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.02.2024 по справі № 520/19076/23 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова О.А. Спаскін