Справа № 420/4830/24
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4830/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2024 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Аквафрост» (, місцезнаходження: 68094, Одеська область, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1-Е) до Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631, місцезнаходження: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21А) про визнання протиправним та скасування рішення щодо коригування митної вартості товару,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 14 лютого 2024 року через підсистему Електронний суд (сформовано 13.02.2024) надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Аквафрост» (, місце знаходження: 68000, Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул.. Центральна, 1-Е) до Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631, місцезнаходження: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21А), в якій позивач просить:

- Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1 від 18.01.2024 року.

Ухвалою від 19 лютого 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в порядку ч. 5 ст. 262 КАС України.

На обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що в межах Контракту від 10.08.2021 р. року ТОВ «Аквафрост» імпортувало на митну територію України в грудні 2023 року січні 2024 року товар № 1 заморожене сурими з летучої риби, глазуроване SА grade 700/900 (parexocoetus brachypterrus) у вигляді фаршу, без харчових добавок та приправ, без теплової кулінарної обробки, без кісток, шкіри та плавців, неконсервоване, для промислової переробки дата виготовлення 09.2023р., термін придатності 2 роки, в кількості 20 000 кг.

18.01.2024 року уповноважена Позивачем особа (ТОВ «Інтертранс») звернулося до відділу митного оформлення № 1 м/п «Чорноморськ» UA500110 з електронною митною декларацією (ЕМД) № 24UA16U3 та пакетом документів для митного оформлення товару.

До митної декларації Позивачем було надано наступні документи:

- Рахунок-фактура (invoice) (commercial invoice) № DL-AQF528/23 від 20.10.2023;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 22.12.2023;

- Сертифiкат про походження товару (Certificate of origin) № від 25.10.2023;

- міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво (Veterinary certificate) LT 0340496/1835 від 22.12.2023;

- декларація виробика б/н від 20.10.2023 - довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 91 від 22.12.2023;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 10/08/21-58 від 10.08.2021;

- Договір про надання послуг митного брокера № 2/24-БР від 01.01.2024;

- Лист від ТОВ «Інтертранс»;

- Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. органами № 10902295 від 29.12.2024.

Однак, в оформленні зазначеної електронної митної декларації Відповідачем було відмовлено, в зв`язку із незгодою співробітників Відповідача із заявленою митною вартістю Товару про, що 18.01.2024 р. було складено картку відмови № UA500110/2024/000025 та ухвалено рішення про коригування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1. Митну вартість товару Відповідачем було визначено на підставі резервного методу.

В оскаржуваному рішенні митним органом вказано про наявність розбіжностей, а саме:

1) відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України (далі - МКУ) при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракт і, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) Слід зазначати, що до митного оформлення були надані такі документи: товарно- транспортну накладну, сертифікат походження, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат та інвойс, однак відповідно до пункту 1.3 розділу 1 контракту № 10/08/21-58 вiд 10.08.2021р. де вказано, що постачальник повинен надавати на кожну партію товару такі супровідні документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, якісний сертифікат виробника, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат, інвойс та пакувальний лист. До митного оформлення пакувального листа та якісний сертифікат виробника надано не було, що суперечить умовам контракту;

3) Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 контракту № 10/08/21-58 вiд 10.08.2021р. зазначено, що умови оплати повинні вказуватися у інвойсі на кожну партію товару, однак у інвойсі DL-AQF528/23 від 20.10.2023 не вказані умови оплати, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

Стосовно виявлених розбіжностей, а саме вартості упаковки/маркування, представник позивача зазначає, що вартість партії зазначалась в Рахунку-Фактурі (invoice) (commercialinvoice) № DL-AQF528/23 від 20.10.2023. Вартість товару було визначено в розмірі 2,1094 дол. США/кг.

Відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі МД « 37.Процедура» митної декларації має бути зазначено «ZZ32», в той час як у вказаній графі митної декларації поданої декларантом зазначено «ZZ00» (тара не зворотна та її вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених Класифікатором. При цьому жодних спеціальних умов щодо пакування товару у наданому інвойсі не передбачалось.

З поданих до митного оформлення документів вбачається відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а відтак витрати на пакування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню Позивачем з метою визначення митної вартості товару та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості.

Стосовно відсутності ветеринарного сертифікату, представник позивача зазначає, що вказаний документ був наданий до митного оформлення.

Представник зазначає, що відмовляючи Позивачу у прийнятті митної декларації та митному оформленні товару за заявленою Позивачем митною вартістю, та складаючи картку відмови у прийнятті митної декларації, Відповідач допустив чисельні порушення вимог чинного законодавства. Декларант надав Відповідачу всі передбачені чинним законодавством документи, а тому Відповідач повинен був визначити митну вартість вказаного товару № 1 за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), відповідно до ст. 58 МК України, та не повинен був визначати митну вартість товарів за іншими методами.

Щодо не зазначення в інвойсі умов оплати за товар, представник зазначає, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю.

Представник звертає увагу, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахуванням додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

Таким чином, посилання на відсутність в інвойсі відомостей про умови оплати, як підставу для збільшення митної вартості не може бути прийняте до уваги, оскільки умови оплати ніяким чином не впливають на вартість товару.

Через канцелярію суду 23.02.2024 року (вхід. № ЕС/7743/24) від Одеської митниці надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до змісту якого представник відповідача заперечує проти заявлених позовних вимог та просить відмовити у їх задоволенні з огляду на таке.

Так, декларантом позивача для здійснення митного оформлення товару «Заморожене сурими з летучої риби глазуроване SA grade 700/900 (parexocoet us brachypterus) у вигляді фаршу без харчових добавок та приправ, без теплової кулінарної обробки без кісток, шкіри та плавців, неконсервоване для промислової переробки дата виготовлення 09.2023р., термін придатності-2 роки. Чиста вага нетто 20000кг. Упаковано в картонні коробоки по 20кг(+/ -10%глазур) (2 блока по 10кг обгорнуті у внутрішню поліетиленовуплівку)» до Одеської митниці подано митну декларацію деклараціями (МД) № 24UA16U3 від 18.01.2024.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару разом з митною декларацією (МД) № 24UA16U3 від 18.01.2024 позивачем подані документи, які зазначені у графі 44 МД.

На виконання вимог статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, під час здійснення Одеською митницею митного контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача, та перевірки документів, поданих до митниці для підтвердження митної вартості товарів декларантом разом з митною декларацією (МД) 24UA16U3 від 18.01.2024, було встановлено, що в поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів № № UA500110/2024/000005/1 від 18.01.2024 року, а саме:

1) відповідно до пп. в) п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) Слід зазначати, що до митного оформлення були надані такі документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат та інвойс, однак відповідно до пункту 1.3 розділу 1 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021, де вказано, що постачальник повинен надавати на кожну партію товару такі супровідні документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, якісний сертифікат виробника, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат, інвойс та пакувальний лист. До митного оформлення пакувального листа та якісний сертифікат виробника надано не було, що суперечить умовам контракту;

3) Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021зазначено, що умови оплати повинні вказуватися у інвойсі на кожну партію товару, однак у інвойсі № DL-AQF528/23 від 20.10.2023 не вказані умови оплати, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

Таким чином, оскільки надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов частини 1 статі 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 Митного кодексу України додаткові документи та відомості.

18.01.2024 року декларантом надіслано лист ТОВ «Інтертранс», в якому він повідомив митний орган, що подав всі необхідні документи для митного оформлення і додаткові надавати не буде. Таким чином, декларантом не подані документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 Митного кодексу України та не спростовані наявні розбіжності у документах.

Таким чином, проаналізувавши у сукупності вищевказані факти та розбіжності у документах, митниця зробила висновок про неможливість визначення митної вартості товарів за ціною угоди.

Отже, оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом містились розбіжності та були відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також декларантом не подані витребувані митницею додаткові документи, які підтверджують митну вартість товарів, то зазначені обставини, у відповідності до п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, стали підставою для прийняття митницею рішення про коригування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1 від 18.01.2024 року та відмови митним органом у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Додатково представник відповідача зазначив, що Товар, який надійшов на адресу позивача, було випущено у вільний обіг за МД№ UA500110/2024/000325 від 18.01.2024 за умови забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Таким чином, Одеська митниця під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Аквафрост».

До відзиву на позовну заяву представником відповідача подано клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Також, через канцелярію суду 28.02.2024 року (вхід. № ЕС/8399/24) від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої представник наполягає на задоволенні позовних вимог.

Заперечення на відповідь на відзив до суду не надходили.

Ухвалою суду від 19 червня 2024 року у задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи відмовлено.

Вивчивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються вимоги, докази, якими вони підтверджуються, суд встановив таке.

10.08.2021 року між Компанією «DALU SURIMI IMPORT-EXPORT CO., LTD» (В`єтнам) (Постачальник) та ТОВ «Аквафрост» (Покупець) був укладений Контракт № 10/08/21-58, відповідно до умов якого постачальник зобов`язується передати покупцю товар, зазначений в інвойсі до цього контракту, а покупець зобов`язується прийняти товар та своєчасно оплатити його вартість, в термін і на умовах передбачених цим контрактом. Номенклатура, асортимент, кількість і вартість, а також інші необхідні характеристики товару, попередньо узгоджені сторонами, вказуються у інвойсі, який є невід`ємною частиною даного контракту. (п.1.1 контракту)

Товаросупровідні документи, які постачальник повинен надати покупцю на кожну партію товару: товарно-транспортна накладна; сертифікат походження; якісний сертифікат виробника; декларація виробника; ветеринарний сертифікат затвердженої в Україні форми; пакувальний лист; інвойс. (п.1.3 Контракту)

Поставка товарів за цим договором повинна здійснюватися покупцеві. Терміни та умови поставки (відповідно до Інкотермс 2010) обумовлюються в інвойсах до цього контракту. (п.3.2 Контракту)

Ціни на поставлені товари повинні бути узгоджені сторонами. Вони вказуються в інвойсі накожну партію товару. (п.4.1 контракту)

Сума, умови та валюта платежу також повинні вказуватися у Інвойсі до контракту на кожну конкретну поставку товару. (п.5.3 контракту)

Платежі по даному контракту можуть здійснюватися у вигляді попередньої оплати, та і з відстрочкою платежу. (п.5.4 Контракту)

Товари повинні бути відправлені в експортній упаковці, що відповідає типу товару та стандарту країни постачальника. (п. 6.1 контракту)

Також, судом встановлено, що 01.01.2024 року між ТОВ «Аквафрост» (клієнт) та ТОВ «ІНТЕРТРАНС» (митний брокер) було укладено договір № 2/24-БР про надання послуг митного брокера, відповідно до умов якого клієнт в порядку та на умовах, визначених договором, доручає митному брокеру, а митний брокер зобов`язується представляти інтереси клієнта в митних органах України при виконанні митних формальностей, експортно-імпортних і транзитних вантажів клієнта та/або по вантажів експедитором яких є клієнт, що переміщуються через митний кордон України. (п.1.1 договору)

Так, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на підставі інвойсу № DL-AQF528/23 від 20.10.2023 року за контрактом № 10/08/21-58 від 10.08.2021 року здійснено поставку товару «заморожене сурими з летучої риби, глазуроване SА grade 700/900 (parexocoetus brachypterrus) у вигляді фаршу, без харчових добавок та приправ, без теплової кулінарної обробки, без кісток, шкіри та плавців, неконсервоване, для промислової переробки дата виготовлення 09.2023р., термін придатності 2 роки. В кількості 20 000 кг».

На підставі вказаного інвойсу ТОВ «Інтертранс» звернулося до відділу митного оформлення № 1 м/п «Чорноморськ» UA500110 з електронною митною декларацією (ЕМД) № 24UA16U3 та пакетом документів для митного оформлення товару.

До митної декларації Позивачем було надано наступні документи:

- Рахунок-фактура (invoice) (commercial invoice) № DL-AQF528/23 від 20.10.2023;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 22.12.2023;

- Сертифiкат про походження товару (Certificate of origin) № від 25.10.2023;

- міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво (Veterinary certificate) LT 0340496/1835 від 22.12.2023;

- декларація виробика б/н від 20.10.2023 - довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 91 від 22.12.2023;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 10/08/21-58 від 10.08.2021;

- Договір про надання послуг митного брокера № 2/24-БР від 01.01.2024;

- Лист від ТОВ «Інтертранс»;

- Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. органами № 10902295 від 29.12.2024.

На запит митного органу щодо надання додаткових документів ТОВ «Інтертранс» було надано лист, яким повідомлено, що до митного оформлення було надано всі необхідні документи, що передбачені ч.2 ст. 53 МКУ, а також деякі, що не передбачені законодавством, але такі, що дають змогу митному органу визначити реальну митну вартість товару. А тому, не має необхідності у наданні до митного органу інших документів.

Суд встановив, що 18.01.2024 року в оформленні вказаної митної декларації декларанту було відмовлено та прийнято картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500110/2024/000025 та винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1.

Підставою для відмови в оформленні митної декларації стало те, що в поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, про що повідомлено декларанту, а саме:

1) відповідно до пп. в) п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) Слід зазначати, що до митного оформлення були надані такі документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат та інвойс, однак відповідно до пункту 1.3 розділу 1 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021, де вказано, що постачальник повинен надавати на кожну партію товару такі супровідні документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, якісний сертифікат виробника, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат, інвойс та пакувальний лист. До митного оформлення пакувального листа та якісний сертифікат виробника надано не було, що суперечить умовам контракту;

3) Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021зазначено, що умови оплати повинні вказуватися у інвойсі на кожну партію товару, однак у інвойсі № DL-AQF528/23 від 20.10.2023 не вказані умови оплати, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

Перевіряючи правомірність заявлених позовних вимог, проаналізувавши положення чинного законодавства України, що регулює спірні правовідносини, враховуючи обставини справи, дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належать задоволенню повністю, з огляду на таке.

Спірні правовідносини регулюються Митним кодексом України.

Відповідно до ст. 1 Митного кодексу України (далі - МК України) законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Статтею 543 МК України визначено, що безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на митні органи.

До митної справи, відповідно до ст.7 МК України відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Згідно з п. 23, 24 ст. 4 МК України, митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з положеннями Митного кодексу України, митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст. 49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 52 Митного кодексу України встановлено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до п. 2 ч. 2 зазначеної статті Кодексу, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Згідно з ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною 2 цієї статті Кодексу передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митному органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи.

Таким чином, митний орган має право вимагати від декларанта додаткові документи при наявності визначених законом підстав, визначених ч. 3 ст. 53 МК України.

Частиною першою статті 337 МК України визначено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Частиною 4 ст. 337 МК України визначено, що контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Суд встановив, та матеріалами справи підтверджено, що на виконання вимог ст. 54 Митного кодексу України при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які надійшли на адресу позивача митним органом було встановлено, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 рішення про корегування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1від 18.01.2024 року, а саме:

1) відповідно до пп. в) п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) Слід зазначати, що до митного оформлення були надані такі документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат та інвойс, однак відповідно до пункту 1.3 розділу 1 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021, де вказано, що постачальник повинен надавати на кожну партію товару такі супровідні документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, якісний сертифікат виробника, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат, інвойс та пакувальний лист. До митного оформлення пакувального листа та якісний сертифікат виробника надано не було, що суперечить умовам контракту;

3) Відповідно до пункту 5.3 розділу 5 контракту № 10/08/21-58 від 10.08.2021зазначено, що умови оплати повинні вказуватися у інвойсі на кожну партію товару, однак у інвойсі № DL-AQF528/23 від 20.10.2023 не вказані умови оплати, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

Таким чином, оскільки надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов ч.1 ст. 54 МК України та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 МК України додаткові документи та відомості.

Оцінивши докази, що надані сторонами в межах предмету доказування, проаналізувавши положення Митного кодексу України, суд дійшов такого висновку.

Стосовно твердження відповідача: відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару, суд зазначає таке.

Відповідно до п. 3.2 Контракту, поставка товарів за цим договором повинна здійснюватися покупцеві. Терміни та умови поставки (відповідно до Інкотермс 2010) обумовлюються в інвойсах до цього контракту.

Товари повинні бути відправлені в експортній упаковці, що відповідає типу товару та стандарту країни постачальника. (п. 6.1 контракту)

Судом встановлено, що сторонами відповідно до інвойсу погоджено умови поставки за правилами FCA (Інкотермс 2010).

Згідно з Правил Інкотермс 2010 FCA (...namedplace) англ. FreeCarrier, або Франко перевізник (назва місця) термін, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця.

При FCA поставка вважається здійсненою, а) якщо названим місцем поставки є площі продавця: коли товар завантажений на транспортний засіб, наданий перевізником, що призначений покупцем, чи іншою особою, що діє від імені останнього; б) якщо назване місце перебуває за межами площ продавця: коли товар наданий у розпорядження перевізника чи іншої особи, призначеної покупцем або обраної продавцем, нерозвантаженим з транспортного засобу продавця.

Продавець зобов`язаний нести всі витрати, пов`язані з товаром, до моменту здійснення його поставки.

Відповідно до ст. А9 Правил Інкотермс 2010 щодо FCA продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити упаковку товару, за винятком випадків, коли в даній галузі торгівлі зазвичай прийнято відвантажувати вказаний у договорі товар без упаковки.

Продавець може упакувати товар таким чином, як це необхідно для його перевезення, якщо тільки покупець до укладення договору не повідомить продавця про специфічні вимоги до упаковки.

Таким чином, обов`язок поставити товар у придатному для безпечного транспортування стані, з відповідною упаковкою, покладається на продавця.

Крім того, відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі МД « 37.Процедура» митної декларації має бути зазначено «ZZ32», в той час як у вказаній графі митної декларації поданої декларантом зазначено «ZZ00» (тара не зворотна та її вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених Класифікатором.

При цьому, як встановлено судом, жодних спеціальних умов щодо пакування товару у наданому інвойсі не передбачалось.

Таким чином, з поданих до митного оформлення документів вбачається відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а відтак витрати на пакування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню, а тому такі твердження митного органу на думку суду є не обґрунтованими та відхиляються судом.

Стосовно твердження митного органу: до митного оформлення були надані такі документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат та інвойс, однак відповідно до пункту 1.3 розділу 1 контракту № 10/08/21-58 вiд 10.08.2021, де вказано, що постачальник повинен надавати на кожну партію товару такі супровідні документи: товарно-транспортну накладну, сертифікат походження, якісний сертифікат виробника, декларацію виробника, ветеринарний сертифікат, інвойс та пакувальний лист. До митного оформлення пакувального листа та якісний сертифікат виробника надано не було, що суперечить умовам контракту, суд зазначає таке.

Як, встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, до митного оформлення було надано: Рахунок-фактура (invoice) (commercial invoice) № DL-AQF528/23 від 20.10.2023; Автотранспортна накладна (Road consignment note) б/н від 22.12.2023; Сертифiкат про походження товару (Certificate of origin) № від 25.10.2023; міжнародний ветеринарний сертифікат або ветеринарне свідоцтво (Veterinary certificate) LT 0340496/1835 від 22.12.2023; декларація виробика б/н від 20.10.2023 - довідка, що підтверджує вартість перевезення товару № 91 від 22.12.2023; Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів № 10/08/21-58 від 10.08.2021; Договір про надання послуг митного брокера № 2/24-БР від 01.01.2024; Лист від ТОВ «Інтертранс»; Інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ. органами № 10902295 від 29.12.2024.

Як стверджує позивач та було зазначено декларантом у листі наданому на вимогу, до митного оформлення імпортованого товару було надано всі наявні у декларанта документи на підтвердження реальної митної вартості товару.

Крім того, позивач зазначив, що пакувальний лист - це документ, у якому відображаються всі види й сорти товару, наявного в кожному товарному місці (наприклад, у контейнері, ящику, коробці), тобто він дає інформацію про кількість кожного сорту (число одиниць в упаковці) і номер упаковки (місця), а сертифікат якості (виробника) - це документ, що містить дані для ідентифікації та фактичні значення показників якості продукції виробника, отримані в результаті лабораторних випробувань, а також інформацію про їх відповідність вимогам нормативних документів. Таким чином наявність чи відсутність вказаних документів жодним чином не впливає на вартість товару, оскільки не містить вартісних показників.

Що стосується ветеринарного сертифікату, крім того, що цей документ, як і попередні не містить вартісних показників - такий документ був наявний у митного органу.

Аналізуючи наявні у справі докази, подані до митного оформлення документи та доводи позивача, суд погоджується з думкою позивача, що надання таких документів або їх наявність при митному оформленні товару не впливає на визначення реальної ціни товару, що поставляється, а тому на думку суду такі твердження відповідача є безпідставними.

А також, стосовно твердження митного органу, що відповідно до пункту 5.3 розділу 5 контракту № 10/08/21-58 вiд 10.08.2021зазначено, що умови оплати повинні вказуватися у інвойсі на кожну партію товару, однак у інвойсі № DL-AQF528/23 від 20.10.2023 не вказані умови оплати, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару суд зазначає, що сторони є вільними у виборі умов при укладанні контрактів, проте, суд зазначає, що відповідно до п. 5.3 та 5.4 вказаного контракту сума, умови і валюта платежу також повинні вказуватися в інвойсі або в додатку до контракту на кожну конкретну поставку. Платежі по даному контракту можуть здійснюватися як у вигляді передоплати, так і з відстрочкою платежу. Так, дослідивши надану до суду копію інвойсу судом було встановлено, що в ньому містяться платіжні реквізити для оплати за товар, кількість, вага та ціна замовленого товару.

Таким чином, з урахуванням п. 5.4 Контракту, можна дійти висновку, що на час митного оформлення товару оплата за товар не відбулась, адже контрактом передбачена можливість відстрочення платежу. А так як, сторони договору вільні у виборі умов контракту, суд доходить висновку, що вказані доводи відповідача є необґрунтованими

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» зовнішньоекономічний договір (контракт) - домовленість двох або більше суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та їх іноземних контрагентів, спрямована на встановлення, зміну або припинення їх взаємних прав та обов`язків у зовнішньоекономічній діяльності.

А тому, на думку суду, позивачем було надано всі наявні документи на підтвердження заявленої ціни товару, які є достатніми для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

З урахуванням наведених та встановлених судом обставин, вказані в рішенні доводи відповідача є безпідставними та відхиляються судом.

В частині 10 статті 58 Митного кодексу України наведені витрати (складові митної вартості), які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, до яких зокрема, віднесені витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Пунктами 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що до документів, які підтверджують митну вартість товарів, відносяться зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).

В пункті 21 розділу VII Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку - для міжнародної торгівлі" (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983 року) зазначено, що точний зміст переліку витрат залежить від застосовуваних умов поставки.

В пункті 22 розділу VII Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку - для міжнародної торгівлі" (ЕСЕ/RADE/148) (Женева, вересень 1983 року) показано, у якому порядку можуть зазначатися суми по рахунку, додаткові витрати та вирахування (в тому числі зазначаються витрати на навантаження товарів, пов`язані з їх транспортуванням до порту ввезення на митну територію України та інші витрати).

Пунктом 2 частини 2 статті 52 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI встановлено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Вищевикладені встановлені судом обставини, підтверджені застосованими нормами матеріального права спростовують доводи відповідача щодо недостатності поданих митниці документів для визначення митної вартості товару за основним методом.

Відповідно до частини 5 статті 55 Митного кодексу України декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.

Також, згідно з ч.4 статті 57 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Частиною першою статті 57 Митного кодексу України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів: в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); г) резервний.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що позивачем надано достатньо належним чином оформлених документів для підтвердження митної вартості товару за основним методом, суд вважає, що позовні вимоги належать задоволенню повністю.

Відповідно до чч. 1,2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Таким чином, оцінюючі встановлені факти, суд дійшов висновку, що відповідач під час здійснення контролю митної вартості, приймаючи рішення не довів правомірності своїх дій.

Відповідно до ч.1,3 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги належать задоволенню в повному обсязі.

У зв`язку з тим, що позов задоволено, керуючись приписами ст. 139 КАС України судовий збір належить стягненню з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 12, 72, 77,90, 139, 246, 255,295,297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Аквафрост» (, місцезнаходження: 68094, Одеська область, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1-Е) до Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631, місцезнаходження: 65078, м. Одеса, вул.. Івана та Юрія Лип, 21А) про визнання протиправним та скасування рішення щодо коригування митної вартості товару, - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631, місцезнаходження: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21А) про коригування митної вартості товарів № UA500110/2024/000005/1 від 18.01.2024 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Одеської митниці (код ЄДРПОУ ВП 44005631, місцезнаходження: 65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21А) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Аквафрост» (, місцезнаходження: 68094, Одеська область, м. Чорноморськ, с. Бурлача Балка, вул. Центральна, 1-Е) судовий збір в розмірі 3028 грн. (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок).

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 295,297 КАС України, з урахуванням п.п.15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя Л.Р. Юхтенко