Справа № 580/4058/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про закриття провадження у справі

19 червня 2024 року справа № 580/4058/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративного позову у справі № 580/4058/24 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до управління Служби безпеки України в Черкаській області (вул. Гоголя 240, м. Черкаси, 18001, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

23.04.2024 позивач звернувся до суду просить: визнати протиправними дії Управління Служби безпеки України в Черкаській області щодо застосування в розрахунках, на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2023 року у справі №580/8323/23, грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року, встановленого Законом «Про державний бюджет України на 2023 рік» на 01.01.2023, розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами 2102.00 грн шляхом множення його на відповідний тарифний коефіцієнт зазначений в додатках 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» під час визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, які зазначені у довідці від 12 березня 2024 року №21/288, що направлена до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області для перерахунку пенсії.

- зобов`язати Управління Служби безпеки України в Черкаській області здійснити перерахунок грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року, керуючись положеннями ст.ст.43, 63 Закону України від 09.04.1992 року №2262 «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та оформити і направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2684,00 грн, встановленого на 01.01.2023 року Законом України «Про державний бюджет на 2023 рік», на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Ухвалою суду від 24.05.2024 відкрите провадження у справі, запропоновано позивачу розмежувати здійснення судового контролю у вирішеній справі №580/8323/23 та ініціювання нового позову.

Згідно з частиною 2 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена. Відповідно до частини 6 статті 143 КАС України у випадку постановлення ухвали про закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду або ухвалення рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням суд вирішує питання про розподіл судових витрат не пізніше десяти днів з дня ухвалення відповідного судового рішення, за умови подання учасником справи відповідної заяви і доказів, що підтверджують розмір судових витрат. У разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Верховний Суд у справі № 909/243/18 акцентував увагу на відмінностях між поняттями «предмет спору» та «предмет позову»: предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносин, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

Черкаський окружний адміністративний суд, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу № 580/8323/23 ЄДРСР 115313259 за позовом ОСОБА_1 до Управління Служби безпеки України в Черкаській області про визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити дії, в частині позовних вимог: визнання протиправною відмову відповідача у виготовленні та наданні Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області нової довідки про розмір грошового забезпечення, розрахованого відповідно до вимог статей 43, 63 ЗУ № 2262-XII та положень Постанови №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00грн), встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до Постанови № 704, а також надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, які встановлені на 2023 рік для проведення з 01 лютого 2023 року перерахунку основного розміру пенсії; зобов`язання відповідача підготувати та надати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області нову довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2023 відповідно до вимог статей 43, 63 ЗУ № 2262-XII та положень Постанови №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2684,00грн), встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до Постанови № 704, а також надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, які встановлені на 2023 рік для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01 лютого 2023 року. В іншій частині позов повернув. Позовні вимоги суд задовольнив частково (рішення набрало законної сили 29.02.2024): визнав протиправною бездіяльність Управління Служби безпеки України в Черкаській області щодо підготовки і надання Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 відповідно до вимог ст.ст. 43 і 63 Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії; зобов`язав Управління Служби безпеки України в Черкаській області оформити і надіслати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення для ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 відповідно до вимог ст.ст.43, 63 Закону України від 09.04.1992 №2262 Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, постанови Кабінету Міністрів від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

12.03.2024 на виконання рішення у справі №580/8323/23 Управління Служби безпеки України в Черкаській області видало довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 щодо здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії, що позивачем не заперечується.

На думку позивача, видана довідка із застосуванням в розрахунку розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який застосовується для визначення посадових окладів працівникам інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами (2102 грн), а не з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023 (2684 грн), не відповідають положенням нормативно-правовим актів, які регулюють відносини в сфері пенсійного забезпечення військових пенсіонерів, є помилковими, позаяк у резолютивній частині рішення у справі №580/8323/23 чітко зазначено: оформити і надіслати Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку про розмір грошового забезпечення для ОСОБА_1 станом на 01.01.2023 відповідно до вимог ст.ст.43, 63 Закону України від 09.04.1992 №2262 Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, постанови Кабінету Міністрів від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023.

Обираючи спосіб захисту порушеного права у справі №580/8323/23 і №580/4058/24 позивач використав конструкцію п.4 ч.1 ст.5 КАС України щодо однакового предмета позову (щодо , що вирішено судом у справі № 580/8323/23 і виконане відповідачем, проте позивач не погоджується із розміром прожиткового мінімуму застосованим відповідачем при обчисленні грошового забезепечення, позаяк зазначає, що має бути обчислено з розміру 2684 грн, замість 2102 грн.

Підставами позову розуміють обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Під порушенням права розуміється позбавлення його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Судовий контроль щодо повноти і правильності виконання зобов`язальної частини резолютивної частини рішення щодо видачі довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 має здійснюватися у справі № 580/8323/23, проте не може вирішуватись ініціюванням нового позову (набрало законної сили 29.02.2024, оприлюднено в ЄДРСР 04.03.2024).

Відповідно до статті 129-1 Конституції України, судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Згідно із частиною 2 статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Відповідно до статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і належить виконанню на всій території України.

Відповідно до частини 1 статті 383 КАС України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Правові норми статті 383 КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є невиконання судового рішення, яке стало наслідком протиправних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, на якого покладений обов`язок щодо його виконання.

За правовою позицією, висловленою Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 19.04.2018 у справі №П/9901/137/18 (№800/426/17) під протиправною бездіяльністю суб`єкта владних повноважень варто розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Суд у справі № 580/8323/23 покликаний перевірити виконання відповідачем рішення суду за вмотивованою заявою позивача у межах статті 383 КАС України з прийняттям відповідного рішення з урахуванням висновків суду за конкретних обставин міри виконання/невиконання/зміни способу і порядку виконання, де у даній адміністративній справі суд задовольнив позов частково, резолютивна частина рішення містить в собі зобов`язання відповідача здійснити дії, у мотивувальній частині рішення зазначив щодо застосування прожиткового мінімуму: позовні вимоги в частині застосування прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2023, в сумі 2684,00 грн не підлягають задоволенню, оскільки ст.7 Закону №2710-IX установлено у 2023 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб, що застосовується для визначення посадових окладів працівників інших державних органів, оплата праці яких регулюється спеціальними законами, а також працівників податкових і митних органів: з 1 січня - 2102 гривні. Відсутні підстави зобов`язувати відповідача вказувати у зазначеній вище довідці відомості щодо її призначення, а саме для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2023, позаяк обов`язок щодо з`ясування підстав для перерахунку пенсії, зокрема чи змінилося грошове забезпечення позивача з часу останнього перерахунку, якщо так, то з яких підстав відбулася зміна грошового забезпечення та чи призводить вона до збільшення розміру пенсії позивача, належить до повноважень третьої особи, яка не є відповідачем у цій справі, тому в цій частині позовна вимога не обґрунтована та задоволенню не підлягає.

Передбачений правовий інститут контролю за виконанням рішення суду належить застосуванню виключно у разі вчинення суб`єктом владних повноважень під час виконання судового рішення протиправних дій чи бездіяльності або прийняття протиправних рішень, що у свою чергу порушують законні права та інтереси позивача. Визнання судом протиправними рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень відповідача - можливе лише у разі встановлення факту протиправного невиконання таким суб`єктом владних повноважень дій зобов`язального характеру на користь особи-позивача.

Верховний Суд у справі № 0940/2394/18 зазначив: у разі, якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення за наслідками звернення особи, але останнє визнане судом протиправним з огляду на його невідповідність чинному законодавству, при цьому суб`єкт звернення дотримав усіх визначених законом умов, то суд вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти певне рішення. Якщо ж таким суб`єктом на момент прийняття рішення не перевірено дотримання відповідним заявником усіх визначених законом умов або під час прийняття такого рішення суб`єкт дійсно має дискреційні повноваження, то суд повинен зобов`язати суб`єкта владних повноважень до прийняття рішення з урахуванням оцінки суду. Критеріями, що впливають на обрання судом способу захисту прав особи в межах вимог про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, є встановлення судом додержання суб`єктом звернення усіх передбачених законом умов для отримання позитивного результату та наявність у суб`єкта владних повноважень права діяти під час прийняття рішення на власний розсуд. Такий підхід, встановлений процесуальним законодавством, є прийнятним не тільки під час розгляду вимог про протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень, але й у випадку розгляду вимог про зобов`язання відповідного суб`єкта вчинити певні дії після скасування його адміністративного акта. Верховний Суд дійшов висновку, що адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного владними суб`єктами, і вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, що відповідає характеру такого порушення з урахуванням обставин конкретної справи. Перебирання непритаманних суду повноважень державного органу не відбувається за відсутності обставин для застосування дискреції.

Суть звернення з новим позовом у справі № 580/4058/24 зводиться до спонукання відповідача вчинити дії, покладені на нього рішенням суду від 29.02.2023 у справі №580/8323/23 (щодо застосування розміру прожиткового мінімуму у мотивувальній частині рішенні 580/8323/23 суд надав оцінку), що набрало законної сили 29.02.2024.

Верховний Суд у справі №520/11829/17 ЄДРСР 78131175 зазначив: вимоги про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, що прийняті (вчинені або не вчинені) на виконання судового рішення, в окремому судовому провадженні не розглядаються.

Суд дійшов висновку, що позивачеві у разі незгоди із діями відповідача, що вчинені на виконання судового рішення у справі №580/8323/23 необхідно звернутися до суду не із позовною заявою у справі №580/4058/24, а із відповідною заявою у порядку, визначеному статтею 383 КАС України.

Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. У разі намагання повторно оскаржити рішення суб`єкта владних повноважень варто врахувати принцип судочинства res judicata (вирішена справа). Жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

У контексті оцінки мети отримання довідки варто, наприклад, зазначити про таке: колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 320/18584/23 висновує у п.18 постанови: станом на 29.01.2020, 01.02.2021, 01.02.2022, 01.02.2023 рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення працівникам територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій, не приймалося. (https://reyestr.court.gov.ua/Review/118463112). Колегія суддів апеляційної інстанції у справі №580/7472/23 (постанова від 25.04.2024 ЄДРСР 118661567), не заперечуючи право позивача на перерахунок його пенсії, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, у тому числі із урахуванням у його складі надбавки за особливості проходження служби та премії, вважає, що їх розмір має бути обчислений за нормами, чинними станом на момент виникнення підстав для перерахунку пенсії, тобто станом на момент підвищення грошового забезпечення на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 14.03.2023 у справі №380/15276/21, у постанові від 11.01.2024 у справі № 380/10617/22.

Верховний Суд у справі № 809/487/18 ЄДРСР 77046783 зазначив: не є зміною підстав адміністративного позову викладення одних і тих же обставин, але в іншій стилістичній формі або із зазначенням обставин, що були відомі заявникові під час подання ним первісної заяви, але були названі ним інакше. Верховний Суд у справі № 540/169/20 ЄДРСР 96281391 наголосив: різне формулювання позовних вимог у справах не змінює того факту, що ці вимоги виникли із одних тих же підстав та стосуються одного і того ж предмету позову, що зумовлює необхідність дослідження судом ідентичних обставини і норм права.

Суд закриває провадження у справі: якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (п.4 ч.1 ст.238 КАС України).

Верховний Суд у справі №160/2592/20 зазначив: підстава для закриття провадження у справі спрямована на усунення випадків повторного вирішення судом спорів, що вже розглянуті і остаточно вирішені по суті. Перешкодою для звернення до суду є наявність у тотожному спорі рішення або постанови суду, що набрали законної сили, або ухвали про закриття провадження у справі. Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду в тотожній справі, що набрало законної сили, ґрунтується на правових наслідках дії законної сили судового рішення. Після набрання рішенням законної сили сторони та інші особи, які брали участь у справі, а також їх правонаступники не можуть знову заявляти в суді ті ж позовні вимоги й з тих же підстав. Позови вважаються тотожними лише тоді, коли в них співпадають сторони, предмет і підстави, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. У випадку зміни хоча б одного з цих елементів позови вважаються не тотожними і суддя не вправі відмовити у відкритті провадження у справі. Підстава позову це ті обставини і норми права, що дозволяють особі звернутися до суду, а предмет позову це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, стосовно яких він просить ухвалити судове рішення. Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Суд за встановлених обставин, перевірених доводів, зважаючи на висновки ВС у подібних правовідносинах, дотримуючись поваги до остаточного судового рішення у справі №580/8323/23, дійшов висновку про наявні підстави для закриття провадження у справі №580/4058/24 у зв`язку із вирішеним спором у адміністративній справі №580/8323/23 (рішення набрало законної сили) між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 19, 45, 170-171, 241-243, 248, 256, 293-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №580/4058/24 за позовом ОСОБА_1 до управління Служби безпеки України в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію судового рішення направити сторонам справи.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА