Справа № 941/1599/23
Суддя: Головко О.В.
Дата ухвалення: 2024-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
18 червня 2024 року м. Дніпросправа № 941/1599/23
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Головко О.В.
перевіривши в м. Дніпрі апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1
на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2024 року (суддя Колесник С.І., повний текст рішення складено 20 травня 2024 року) в адміністративній справі
за позовом ОСОБА_1
до ІНФОРМАЦІЯ_1
про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2024 року в адміністративній справі № 941/1599/23.
При перевірці апеляційної скарги суддею встановлено, що скаргу подано з порушенням вимог Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору встановлюється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Велика палата Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 дійшла правового висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Суддя-доповідач при вирішенні питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження зазначає, що відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року 2684 грн 00 коп.
Таким чином, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання апеляційної скарги, становить 805 грн. 20 коп.
Проте апелянтом до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Крім цього, відповідно до приписів частини 2 статті 296 КАС України в апеляційній скарзі, зокрема, зазначаються: найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції.
У прохальній частині апеляційної скарги апелянт просить скасувати рішення Петрівського суду Кіровоградської області від 10 травня 2024 року по справі № 291/1599/23, проте в справі № 941/1599/23 міститься рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2024 року , що свідчить про необхідність уточнення з боку апелянта вимог апеляційної скарги в частині найменування суду першої інстанції та номера справи.
Крім того, згідно з пунктом 2 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додаються копії апеляційної скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 44 цього Кодексу.
В порушення вказаної норми права апелянтом не надано копії апеляційної скарги та доданих до неї письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.
Водночас, суд апеляційної інстанції звертає увагу апелянта, що 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX), який був розроблений для запровадження обов?язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.
Абзацом першим частини шостої статті 18 КАС України визначено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІСТ або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в ЄСІСТ або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 296 КАС України в апеляційній скарзі зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім?я (прізвище, ім?я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Суддя зазначає, що в апелянта виник обв`язок з 18.10.2023 реєстрації власного електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі). Натомість апелянт, в порушення пункту 3 частини другої статті 296 КАС України, не зазначив в апеляційній скарзі відомостей про наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.
Крім того, статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.
Відповідно до частини 4 вказаної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Суддею встановлено, що Петрівським районним судом Кіровоградської області 10 травня 2024 року ухвалено рішення ,повний текст рішення складено 20 травня 2024 року.
Апелянт зазначає, що копію оскаржуваного рішення отримав 21 травня 2024 року, проте апеляційна скарга подана 07 червня 2024 року засобами поштового зв`язку, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.
Сукупність наведених обставин дає можливість дійти висновку, що апеляційна скарга не відповідає вимогам процесуального закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Статтею 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Зазначені обставини вказують на невідповідність апеляційної скарги вимогам процесуального законодавства, а тому вона підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суддя,
Апеляційну скаргу ІНФОРМАЦІЯ_1 на рішення Петрівського районного суду Кіровоградської області від 10 травня 2024 року в адміністративній справі № 941/1599/23 залишити без руху.
Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надання до суду:
2) уточненої апеляційної скарги з уточненим змістом її прохальної частини, а саме визначити найменування суду першої інстанції та номера справи. Уточнену апеляційну скаргу надати в кількості, достатній для долучення до матеріалів справи та направлення особам, які беруть участь у справі.
3) відомості про наявність у ІНФОРМАЦІЯ_1 електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або забезпечення реєстрації власного електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі протягом строку, визначеного в даній ухвалі.
4) клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин його пропуску з підтвердженням таких обставин належними доказами.
Ухвала суду набирає законної сили з 18 червня 2024 року та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Головко