Справа № 440/6414/24
Суддя: І.Г. Ясиновський
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2024 рокум. ПолтаваСправа № 440/6414/24
Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Ясиновський І.Г., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

29 травня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Полтавській області , відповідно до якої просить: визнати протиправну бездіяльність Головного управління Національної поліції в Полтавській області що виразилась у відмові зарахування (врахування) її пільгової вислуги років відповідно до положень абз. 1 п. 3 Постанови КМУ № 393 (в редакції до 16.02.2022 року), яка складає 28 років 07 місяців 08 днів, для призначення пенсії мені пенсії за вислугою років згідно п. а ст. 12 Закон № 2262-XII; зобов`язати Відповідача внести зміни в наказ ГУНП в Полтавській області від 03.03.2019 № 121о/с шляхом додавання графи: «Вислуга років для призначення пенсії за вислугою років відповідно до п. а ст. 12 Закон № 2262-XII складає 28 років 07 місяців 08 днів»; зобов`язати Відповідача оформити та направити необхідні документи до Головного управління Пенсійного фонду в Полтавській області щодо призначення їй пенсії за вислугу років відповідно до п. а ст. 12 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб» з урахуванням вимог абз. 1 п. 3 Постанови КМУ № 393 в редакції, яка діяла на дату її звільнення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 03 червня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та провадження у справі відкрито. Вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

В силу пункту 13 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

18 червня 2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, відповідно до якого просить суд залишити позов без руху, надати позивачу строк для подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, а якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, залишити позовну заяву без розгляду.

Частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Згідно з частинами першою, другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Відповідно до ч. ч. 1 - 4 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Вказаними вище положеннями адміністративного процесуального законодавства передбачено право особи на звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав і строки такого звернення. Для встановлення строку звернення до адміністративного суду необхідно встановити коли позивач дізнався або міг дізнатись про порушення своїх прав.

Верховний Суд у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 вказав, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до наказу ГУНП в Полтавській області від 03.03.2021 № 121 о/с «По особовому складу» згідно із Законом України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п. 7 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за власним бажанням) капітана поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору моніторингу Миргородського районного відділу поліції.

Відтак, позивачці було відомо про визначену в наказі ГУНП в Полтавській області від 03.03.2021 № 121 о/с «По особовому складу» вислугу років станом на 03.03.2021, що складала 19 років 06 місяців 18 днів, у пільговому обчисленні 28 років 07 місяців 08 днів.

Таким чином позивачу станом на час звільнення (03.03.2021) та отримання витягу з наказу про звільнення з поліції, було відомо про стаж служби в поліції, календарну та пільгову вислугу років, і відповідно було відомо про те, що відповідачем не зараховано пільгової вислуги років до її календарної вислуги років та до стажу служби в поліції.

Втім до суду з даним позовом позивач звернулася тільки 28.05.2024, тобто більше як через 3 роки після звільнення з поліції та ознайомлення з наказом про її звільнення зі служби в поліції, у якому зазначено наявну на час звільнення календарну та пільгову вислугу років.

Наведене вище вказує на те, що позивач не проявляла активної поведінки щодо відновлення своїх прав, враховуючи обізнаність позивача з дати звільнення про стаж служби в поліції, календарну та пільгову вислугу років, яким жодних дій щодо захисту свого права в судовому порядку не було здійснено до 2024 року.

При цьому позивачем не зазначено обставин за наявності яких у позивача існували перешкоди після звільнення зі служби в поліції, без зайвих зволікань звернутись до Головного управління Національної поліції України Полтавській області з метою отримання інформації про стаж скуби в поліції зарахування чи не зарахування пільгової вислуги років до календарної вислуги років, і відповідно в межах шестимісячного строку звернення до суду, з метою захисту порушеного права.

Відтак, суд вважає, що отримання листа відповідача від 06.05.2024 у відповідь на звернення від 01.05.2024 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти набагато пізніше після не зарахування відповідного стажу.

Враховуючи наведене, адміністративний позов подано до суду з пропуском процесуального строку звернення, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що доводи позивача викладені в заяві не свідчать про наявність поважних підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже, позовна заява не відповідає вимогам частини п`ятої статті 160 та частини сьомої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Позивачеві усунути недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки можуть бути усунені шляхом подання до Полтавського окружного адміністративного суду:

обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо він не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя І.Г. Ясиновський