Справа № 500/2199/24
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2024-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №500/2199/24

19 червня 2024 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючого судді Мартиць О.І. розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Приватне мале підприємство "Лотос" до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Приватне мале підприємство "Лотос" (далі також - позивач, Підприємство) звернулося до суду з позовом до Тернопільської митниці, у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024.

Позов обґрунтовано тим, що з метою митного оформлення ввезеної на територію України рибної продукції Підприємством подано електронну митну декларацію (далі - МД) №24UA85U6 від 08.04.2024, з вартістю згідно рахунку, відповідно: товару 1 в сумі 1,8 дол.США/кг, товару 2 в сумі 1,8 дол.США/кг, товару 3 в сумі 1,8 дол. США/кг, товару 4 в сумі 46,50 дол. США/кг, товару 5 в сумі 40,00 дол.США/кг, товару 6 в сумі 34,00 дол.США/кг. Проте митний орган прийняв спірне рішення №UA/403020/2023/000161/2 від 14.04.2023, яким скоригував митну вартість товару за резервним методом визначення вартості згідно зі статтею 64 Митного кодексу України (далі - МК України) дволінійна камбала морожена до суми 2,1917 дол.США/кг, по товару палтусоподібна камбала морожена до суми 2,1917 дол.США/кг, по товару масляна камбала морожена, до суми 2,1917 дол.США/кг, по товару ікра горбуші рожева морожена фасована по 1кг #2(сорт) до суми 46,74 дол.США/кг та по товару ікра горбуші рожева морожена, блок #1(сорт) по ціні 46,74 дол.США/кг аргументуючи тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні

Підприємство з таким рішенням не погоджується та вважає його протиправним, так як декларантом було надано усі документи, передбачені частиною другою статті 53 МК України, які дають можливість митному органу однозначно визначити митну вартість задекларованого товару за основним методом.

Ухвалою суду від 19.04.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

26.04.2024 до суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач позовні вимоги заперечує. В обґрунтування своєї позиції наводить положення законодавства, що підлягають до застосування у спірних правовідносинах, та вказує, що 08.04.2024 уповноваженою особою позивача подано до митного оформлення митну декларацію №24UA85U6. До митного оформлення подано ряд документів. Під час їх опрацювання та здійснення перевірки числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" (далі - АСМО "Інспектор") було згенеровано форми митного контролю 105-2, 106-2, 117-2. Також, АСМО "Інспектор" посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур із зазначенням про можливе заниження митної вартості товарів.

Під час здійснення митного контролю за МД №24UA85U6 від 08.04.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено:

перевезення вантажу автомобільним транспортом здійснювалось згідно договору на транспортно-експедиційні послуги по перевезенню вантажів автомобільним транспортом від 17.01.2020 № 26-2020 між ПП "ПМП "ЛОТОС" (Замовник) та ФОП ОСОБА_1 (Виконавець). Заявка на перевезення (передбачена п.2.1 договору ) до митного оформлення не подана;

довідка розрахунку транспортних витрат №6 від 05.04.2024 видана ФОП ОСОБА_1 містить інформацію про маршрут перевезення та номер транспортного засобу, однак не вказано жодного документа (договору перевезення, рахунків, тощо), що стосується даної поставки товарів, та розрахунок не містить всіх складових вказаних в рахунку-фактурі від 05.04.2024 №BS24№0614;

згідно договору зберігання товару від 24.01.2023 № 24012023 ПП "ПМП "ЛОТОС" доручає ЗАТ "Бенко Сервіс" за винагороду зберігати товар. Рахунок- фактура від 05.04.2024 №BS24№0614, не міститься інформації щодо числових значень складського зберігання товару;

в рахунку на оплату від 05.04.2024 №6 вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України. Проте, якщо замовник є резидентом та місце постачання послуг Україна, відповідно ці послуги обкладаються ПДВ за ставкою 20% (пп. "ж" п. 186.3 ПК); а також без відомостей щодо підписанта, яким підтверджується така інформація;

прайс-лист від 01.03.2024 №б/н містить інформацію щодо цін виключно на дану партію товару, згідно інвойса FZN47979, та не містить терміну дії.

Представник відповідача вказує, що оскаржуване рішення прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства та обґрунтовано, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою суду від 06.05.2024 у задоволенні клопотання представника відповідача від 26.04.2024 про розгляд справи №500/2199/24 за позовом Приватного підприємства "Приватне мале підприємство "Лотос" до Тернопільської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовлено.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

На виконання зовнішньоекономічного договору продажу і поставки товару №2906-2023 від 29.06.2023, укладеного між компанією "NORTH PACIFIC SEAFOODS, INC" (США) та Приватним підприємством "Приватне мале підприємство "Лотос" (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) №FZN47979 від 01.03.2024, позивачем на митну територію України ввезено товари.

08 квітня 2024 року уповноваженою особою позивача подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA85U6, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення наступні товари:

Товар 1. "Дволінійна камбала морожена (Lepidopsetta bilineata) без голови, патрана: розмір 300-500G, вага нетто - 3461,76кг. Запаковано в 144 поліпропіленових мішки по 24,04кг, блочна заморозка.; розмір 500G+, вага нетто - 10721,84кг. Запаковано в 446 поліпропіленових мішки по 24,04кг, блочна заморозка. Без харчових добавок та приправ, без теплової та кулінарної обробки, не консервована. Дата виробництва: 10/2023. Придатна 24 місяці з дати виробництва. Температура замороження: -18 град.С. Не містить ГМО. Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торговельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.";

Товар 2. "Палтусоподібна камбала морожена (Ніppoglossoides elassodon) без голови, патрана: розмір 300-500G, вага нетто - 456,76кг. Запаковано в 19 поліпропіленових мішки по 24,04кг, блочна заморозка.; розмір 500G+, вага нетто - 384,64кг. Запаковано в 16 поліпропіленових мішки по 24,04кг, блочна заморозка. Без харчових добавок та приправ, без теплової та кулінарної обробки, не консервована. Дата виробництва: 10/2023. Придатний 24 місяці з дати виробництва. Температура замороження -18 град. С Не містить ГМО. Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торгівельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.";

Товар 3. "Масляна камбала морожена (Isopsetta isolepis) без голови, патрана: розмір 300-500G, вага нетто - 1947,24кг. Запаковано в 81 поліпропіленовий мішок по 24,04кг, блочна заморозка; розмір 500G+, вага нетто - 1947,24кг. Запаковано в 81 поліпропіленовий мішок по 24,04кг, блочна заморозка. Без харчових добавок та приправ, без теплової та кулінарної обробки, не консервована. Дата виробництва: 10/2023. Придатний 24 місяці з дати виробництва. Температура замороження -18 град.С. Не містить ГМО. Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торгівельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.";

Товар 4. "Ікра Горбуші рожева морожена (Oncorhynchus Gorbuscha), #1 (сорт), фасована по 500g у пластиковій тарі, 24шт/коробка, вага нетто -300,00 кг. Солена. Очищена від ястикової оболонки. Запаковано в 25 картонних коробок. Дата виробництва: 08-09/2023. Придатна до споживання 24 місяці. Перед вживанням повинна бути розморожена. Не містить ГМО. Температура замороження -18 град. С.Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торгівельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.";

Товар 5. "Ікра Горбуші рожева мoроженa (Oncorhynchus Gorbuscha), #2 (сорт), фасована по 1kg у пластиковій тарі, 12кг/коробка, вага нетто -12,00кг. Солена. Очищена від ястикової оболонки. Запаковано в 1 картонну коробку. Дата виробництва: 08-09/2023. Придатна до споживання 24 місяці. Перед вживанням повинна бути розморожена. Не містить ГМО. Температура замороження -18 град. С.Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торгівельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.";

Товар 6. "Ікра Горбуші рожева морожена (Oncorhynchus Gorbuscha), блок, #1 (сорт), фасована 16,5фут/коробка (три блоки по 5,5фут в ящику), вага нетто - 44,90 кг. Солена. Очищена від ястикової оболонки. Запаковано в 2 картонні коробки. Дата виробництва: 09/2023. Придатна до споживання 24 місяці. Перед вживанням повинна бути розморожена. Не містить ГМО. Температура замороження -18 град. С. Виробник NORTH PACIFIC SEAFOODS INC - ALASKA PACIFIC SEAFOODS. Торгівельна марка NORTH PACIFIC SEAFOODS.".

До даної митної декларації, як вбачається із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи:

- сертифікат якості № б/н від 01.03.2024;

- пакувальний лист № б/н від 01.03.2024;

- рахунок-фактура (інвойс) №FZN47979 від 01.03.2024;

- автотранспортна накладна - CMR № б/н від 03.04.2024;

- сертифікат про походження товару № б/н від 01.03.2024;

- банківський платіжний документ, що стосується товару № б/н від 27.03.2024;

- рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №6 від 05.04.2024;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №3-1/435 від 08.04.2024;

- страховий поліс №437 від 05.03.2024;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів №2906-2023 від 29.06.2023;

- договір про надання послуг митного брокера №33 від 05.05.2015;

- договір (контракт) про перевезення №26-2020 від 17.01.2020;

- зовнішньоекономічний договір складського зберігання №24012023 від 24.01.2023;

- заява декларанта або уповноваженої ним особи, у вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари не є генетично модифікованим організмом або продукцією, виробленою із застосуванням генетично-модифікованих організмів № б/н від 08.04.2024;

- інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації (в якості відомостей про документ зазначається ідентифікатор справи, згенерований інформаційною системою та переданий декларанту в автоматичному режимі) № 11275850 від 05.04.2024;

- інші некласифіковані документи - Інвойс BS24 Nr0614 від 05.04.2024;

- інші некласифіковані документи - Специфікація: FZN47979 від 03.04.2024;

- копія митної декларації країни відправлення №24LTLUB00000019FE9 від 03.04.2024.

Під час автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками (АСАУР) відповідно до Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, АСМО "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів", "106-2 Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів", "117-2 Здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів спеціалізованим підрозділом митниці для перевірки числового значення заявленої митної вартості".

Також АСМО "Інспектор" посадовій особі підрозділу митного оформлення визначено перелік необхідних до виконання митних процедур:

"По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару: (1 Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України" Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ

Індикатор ризику 3.3.4 Заявлення митної вартості товарів за рівнем нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено".

В подальшому митний орган направив декларанту електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:

"Початок консультації з митним органом.

Відповідно до ч.2 ст.53 Митного кодексу України, прошу Вас надати документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме:

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи:

- каталоги, специфікації, прайс-лист виробника товару.

Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.".

Уповноваженою особою декларанта, окрім тих документів, які вже були подані до митної декларації, додатково надано:

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару №б/н від 01.03.2024;

- рахунок-проформа №FZN 47979 від 10.01.2024;

- копія митної декларації країни відправлення №FZN47979 від 01.03.2024;

- інші некласифіковані документи - Лист №08/04-55 від 08.04.2024;

- документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка №6 від 05.04.2024.

Листом від 08.04.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість, згідно вимог статті 53, п. 2 Митного кодексу України. Інших додаткових документів не існує та не будуть подані.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024, у гр. 33 якого зазначено: "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні.

До митного оформлення, в тому числі для підтвердження митної вартості товару, були подані наступні документи: зовнішньоекономічний договір продажу і поставки товарів від 29.06.2023№ 2906-2023, комерційний інвойс №FZN47979 від 01.03.2024, проформа-інвойс № FZN47979, інші документи, наведені в графі 44 ЕМД.

Відповідно до ч. 1 ст. 337 Митного кодексу України (далі - МКУ) визначено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення форматологічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені Кодексом. Згідно п.5 ст.54 МКУ митний орган має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Згідно п.2 ст.52 МКУ декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Під час здійснення митного оформлення за митною декларацією №24UA85U6 від 08.04.2043р., (далі МД) було опрацьовано інформацію, що міститься у поданих до митного оформлення документах та виявлено наступне.

Згідно п. 4.1. договору продажу і поставки товару від 29.06.2023 №2906-2023 поставка даного товару здійснюється на умовах CIF Клайпеда. Відповідно до положень Інкотермс-2010, термін CIF (... named port of destination) або Вартість, страхування і фрахт (... назва порту призначення) означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару в порт призначення, а також на нього покладається обов`язок придбання морського страхування. Відповідно до частини 10 ст. 58 Митного кодексу України, до митної вартості товарів додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включені до ціни, що була фактично сплачена або підляже сплаті, зокрема:- витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; - витрати на страхування цих товарів. Відповідно до частини другої ст. 53 Митного кодексу України, згідно заявлених умов поставки, для підтвердження митної вартості товарів подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. Відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 "Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення", для підтвердження витрат на транспортування декларантом надаються наступні документи:рахунок-фактур (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавці договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містять реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомо, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка.

Перевезення вантажу автомобільним транспортом здійснювалось згідно договору на транспортно-експедиційні послуги по перевезенню вантажів автомобільним транспортом від 17.01.2020 № 26-2020 між ПП "ПМП "ЛОТОС" (Замовник) та ФОП ОСОБА_1 (Виконавець). Заявка на перевезення (передбачена п.2.1 договору ) до митного оформлення не подана. Довідка розрахунку транспортних витрат №6 від 05.04.2024 видана ФОП ОСОБА_1 містить інформацію про маршрут перевезення та номер транспортного засобу, однак не вказано жодного документа (договору перевезення, рахунків, тощо), що стосується даної поставки товарів, та розрахунок не містить всіх складових вказаних в рахунку - фактурі від 05.04.2024 №BS24№0614. Таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально .

Також, відповідно до міжнародної автомобільної накладної від 03.04.2024 № б/н та договору зберігання товару від 24.01.2023 №24012023 до виконання перевезення вантажу та виконання інших послуг, що безпосередньо пов`язані з таким перевезенням залучено транспортно-експедиторську компанію ЗАТ "Бенко Сервіске" . Згідно договору зберігання товару від 24.01.2023 № 24012023 ПП "ПМП "ЛОТОС" доручає ЗАТ "Бенко Сервіс за винагороду зберігати товар. Рахунок-фактура від 05.04.2024 №BS24№0614. не міститься інформації щодо числових значень складського зберігання товару.

В рахунку на оплату від 05.04.2024 №6 вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України. Проте, якщо замовник є резидентом та місце постачання послуг Україна, відповідно ці послуги обкладаються ПДВ за ставкою 20% (пп. "ж" п. 186.3 ПК); а також без відомостей щодо підписанта, яким підтверджується така інформація.

Прайс-лист від 01.03.2024 № б/н містить інформацію щодо цін виключно на дану партію товару, згідно інвойса FZN47979, та не містить терміну дії.

В товаросупровідних документах не зазначено інформацію про сортність товару - Ікра Горбуші рожева морожена (Оnсогhуnсhus Gorbuscha).

Враховуючи вищезазначене митний орган не має можливості перевірити правильність нарахування транспортних витрат на перевезення а відповідно числового значення рівня митної вартості товару.

За результатами проведеного аналізу митних оформлень даного товару іншими митними органами встановлено, що рівень вартості подібних товарів є значно вищим.

Таким чином, наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі.

Враховуючи дану інформацію заявлена до митного оформлення митна вартість не може бути визнана. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59 63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ.

За основу для обрахунку митної вартості товарів взято інформацію щодо визнаної митної вартості аналогічного товару згідно митного оформлення, яке вже здійснено:

Товар №№1, 2, 3 - за ЕМД від 10.10.2023 UA205050/2023/67735 на рівні 2,1917 дол.США за кг. ".Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: - Білобрюха камбала (Lepidopsetta bilineata), без голови, патрана (HG), розмірністю 300-500 г. - 453,6 кг;-Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Білобрюха камбала (Lepidopsetta bilineata), без голови, патрана (HG), розмірністю 500+ г. - 635,04 кг;

Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Плоскоголова камбала (Hippoglossoides Elassodon), без голови, патрана (HG), розмірністю 300-500г. - 204,12 кг;-Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Плоскоголова камбала (Hippoglossoides Elassodon), без голови, патрана (HG), розмірністю 500+г. - 453,6 кг; - Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Масляна камбала (Isopsetta isolepis), без голови, патрана (HG), розмірністю 300-500г. - 793,8 кг; - Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Масляна камбала (Isopsetta isolepis), без голови, патрана (HG), розмірністю 500+г. - 1451,52 кг; - Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Англійська камбала (Parophrys vetulus), без голови, патрана (HG), розмірністю 300-500г. - 5601,96 кг; - Риба морожена родини камбалоподібних Pleuronectidae: Англійська камбала (Parophrys vetulus), без голови, патрана (HG), розмірністю 500+г. - 4150,44 кг. Харчові приправи та добавки відсутні. Дата виробництва (заморожування) 06.2023 р., термін зберігання 24 місяці при температурі - 18 С. Харчові приправи та добавки відсутні.

Товар №5,6 - за ЕМД від 07.02.2024 UA209160/2024/001530 на рівні 46,74 дол.США за кг "Ікра горбуші заморожена (Oncorhynchus Gorbuscha), солена, сорт - 1, без консервантів, без теплової кулінарної обробки, придатна для вживання людиною. Вага нетто - 1008,00 кг. Дата виготовлення: 09.2023р. Умови зберігання і перевезення - при температурі мінус 18 градусів Цельсія. Виробник: North Pacific Seafoods, Inc - Alaska Pacific Seafoods (маркування: 3014874), США. Країна виробництва США (US).".

Не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації за заявленою митною вартістю за ціною договору та коригуванням митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом цього позову, підлягає оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частин другої, третьої статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно частиною першою статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Частинами другою-третьою статті 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Відповідно до частин четвертої-п`ятої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України, серед яких витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів.

Як обумовлено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.

Підставами для сумніву митного органу щодо заявленої митної вартості товару згідно з МД №24UA85U6 від 08.04.2024 були:

декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні;

перевезення вантажу автомобільним транспортом здійснювалось згідно договору на транспортно-експедиційні послуги по перевезенню вантажів автомобільним транспортом від 17.01.2020 № 26-2020 між ПП "ПМП "ЛОТОС" (Замовник) та ФОП ОСОБА_1 (Виконавець). Заявка на перевезення (передбачена п.2.1 договору ) до митного оформлення не подана;

довідка розрахунку транспортних витрат №6 від 05.04.2024 видана ФОП ОСОБА_1 містить інформацію про маршрут перевезення та номер транспортного засобу, однак не вказано жодного документа (договору перевезення, рахунків, тощо), що стосується даної поставки товарів, та розрахунок не містить всіх складових вказаних в рахунку-фактурі від 05.04.2024 №BS24№0614;

згідно договору зберігання товару від 24.01.2023 № 24012023 ПП "ПМП "ЛОТОС" доручає ЗАТ "Бенко Сервіс" за винагороду зберігати товар. Рахунок-фактура від 05.04.2024 №BS24№0614, не міститься інформації щодо числових значень складського зберігання товару;

в рахунку на оплату від 05.04.2024 №6 вказано транспортні витрати без ПДВ, в тому числі на території України. Проте, якщо замовник є резидентом та місце постачання послуг Україна, відповідно ці послуги обкладаються ПДВ за ставкою 20% (пп. "ж" п. 186.3 ПК); а також без відомостей щодо підписанта, яким підтверджується така інформація;

прайс-лист від 01.03.2024 №б/н містить інформацію щодо цін виключно на дану партію товару, згідно інвойса FZN47979, та не містить терміну дії.

Проте суд із такими доводами відповідача не погоджується з таких підстав.

Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митними деклараціями, а також додатково подані документи, суд дійшов висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості з посиланням на різну вартість товару у рахунку та митній декларації країни відправлення є безпідставними.

Згідно пункту 4.1 Договору №2906-2023 від 29 червня 2023 року, поставка товару здійснюється на умовах CIF Клайпеда згідно міжнародних положень Інкотермс 2010. Цей термін передбачає, що продавець зобов`язаний здійснити страхування товару під час транзиту до названого порту. Поліс повинен бути у тій же валюті, що і договір. Продавець також повинен здати необхідні документи, щоб отримати товар у перевізника. Документи включають (як мінімум) рахунок-фактуру, страховий поліс та накладну. Ці три документи представляють вартість, страхування та фрахт CIF. Страховий поліс із зазначенням всіх необхідних даних було подано до митної декларації, однак митним органом не взято до уваги вище вказаний документ, хоча в картці відмови міститься посилання на його наявність..

У рішенні про коригування митної вартості №UA403000/2024/000021/2 митний орган вказує, що декларантом надано до митного оформлення прайс - лист, який містить інформацію , щодо цін виключно на дану партію товару згідно інвойса, та не містить терміну дії.

Суд зазначає, що згідно загальносвітової практики прайс - лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Приміткам та додатковими положеннями до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі визначено, що сумісним зі статтею VII було б припущення, що , "дійсна вартість" може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими "дійсної вартості". Тобто посилання митного органу на той факт що прайс-лист не містить строку його дії, спростовується змістом самого прайс-листа та документами наданими разом із митною декларацією на підтвердження заявленої митної вартості товару.

Крім того, прайс-лист є документом продавця, відповідно, позивач позбавлений можливості впливати на його зміст та зазначення будь-якої інформації. При цьому, вимоги до змісту прайс-листів не встановлені жодним положенням чинного законодавства України, та в розумінні частини третьої статті 53 МКУ, є додатковим документом для визначення митної вартості товару, який необхідний лише у випадку наявності розбіжностей в основних документах зазначених в частині першій статті 53 МКУ.

В оскаржуваному рішенні №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024 зазначено, що рахунок на оплату транспортних послуг виписаний без ПДВ.

Суд звертає увагу, що оскільки надавач транспортних послуг є фізичною особою підприємцем та не являється платником ПДВ, то й в рахунку не може бути зазначено суми ПДВ. При оплаті рахунку №6 за надані транспортні послуги ПМП "Лотос", як податковий агент сплачує ПДВ згідно чинного законодавства. Даний факт ніяким чином не впливає на вартість митного оформлення вищевказаного товару

Стосовно відсутності заявки до договору на транспортно-експедиційні послуги, суд зазначає, що це внутрішній документ між замовником та надавачем послуги , який не є обов`язковим для подання його до пакету документів на митне оформлення та ніяким чином не впливає на вартість митного оформлення товару.

Ще одним помилковим твердженням митного органу, є те, що в рахунку №BS24NrO614 від 05.04.2024 не міститься інформації, щодо числових значень складського зберігання товару, оскільки останнім пунктом рахунку і є зберігання товару за 02-03.04.2024.

Також, варто зауважити , що ЗАТ "Бенко Сервісас" надає згідно умов договору, ряд послуг, що зазначені як в рахунку і в договорі.

Так як, предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, то основними документами, в яких зазначається вартість товару є: проформа №FZN47979 від 10.01.2024, рахунок №FZN47979 від 01.03.2024, прайс-лист №FZN47979 від 01.03.2024, пакувальний лист №FZN47979 від 01.03.2024.

Отже, декларант подав митному органу належні та допустимі докази на підтвердження ціни товару (рибної продукції), і зазначені документи не містили розбіжностей щодо вартості та вказували, що їх дані піддаються обчисленню. У свою чергу відповідач не довів обставини, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного декларантом розрахунку митної вартості товару за ціною договору.

Відповідач звертає увагу, що заявлені Підприємством ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, митне оформлення яких здійснено у попередніх періодах. Однак, це не може бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.

Так, Верховний Суд у постановах від 14.08.2018 у справі №820/9195/15, від 28.08.2018 у справі №810/3879/17, від 21.12.2018 у справі №815/1670/17 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

У постанові Верховного Суду від 09.11.2022 у справі №815/2162/17 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.

Наведені обставини дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору.

Суд не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.

Верховний Суд у постанові від 03.12.2020 у справі №810/2749/16 зазначив, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того, ні в спірних рішеннях, ні у відзиві на позов відповідач не наводить конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.

Згідно з пунктами 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2012 за №883/21195), у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товару, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товару із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.

При прийнятті спірного рішення відповідач використав інформацію АСМО "Інспектор" та навів номер і дату митної декларації, митну вартість з якої взято за основу. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби. Відповідач не вказав, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не навів пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, що свідчить про порушення ним вимог статті 55 МК України.

Отже, встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.

При цьому митний орган належно не обґрунтував свої рішення про коригування митної вартості товару та не вказав, чому документи, надані декларантом згідно з переліком, передбаченим статтею 53 МК України, унеможливлюють застосування першого (основного) методу визначення митної вартості товару.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.

На думку суду, позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені МК України, необхідні для визначення митної вартості, та які містять повну інформацію про митну вартість. Натомість митний орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар (чи підлягає сплаті), та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.

Оскільки рішення відповідача про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, то його слід визнати протиправним та скасувати, а позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частинами першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у сумі 3028,00 грн.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів №UA403000/2024/000021/2 від 10.04.2024.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці на користь Приватного підприємства "Приватне мале підприємство "Лотос" судовий збір у розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено і підписано 19 червня 2024 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Приватне підприємство "Приватне мале підприємство "Лотос" (місцезнаходження: вул. Бродівська, 44, м. Тернопіль, Тернопільський р-н, Тернопільська обл., 46003, );

відповідач:

- Тернопільська митниця (місцезнаходження: вул. Текстильна, 38, м. Тернопіль, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, 46004, ).

Головуючий суддя Мартиць О.І.