Справа № 380/25893/23
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2024-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2024 року справа №380/25893/23

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Мричко Н.І.,

за участі секретаря судового засідання Кулик С.В.,

представника позивача Фостяка А.Я.,

представника відповідача Лиси Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

встановив:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (, місцезнаходження: 79007, м.Львів, площа Генерала Григоренка, 4), в якій позивач просить:

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад;

- поновити з 24.10.2023 ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 24.10.2023 по момент винесення рішення судом.

Ухвалою від 13.11.2023 суддя прийняла до розгляду позовну заяву й відкрила провадження у справі.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 06.02.2024 у справі №380/25972/23 об`єднано в одне провадження адміністративну справу № 380/25972/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП в частині застосування до начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції із адміністративною справою № 380/25893/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, присвоївши їй єдиний номер 380/25893/23.

Ухвалою від 06.03.2024 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що оскажуваним наказом від 12.10.2023 № 362 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції за відсутність позивача 05.10.2023 на відеоселекторній нараді, не прибуття на робоче місце та на оголошений збір особового складу "Навчальна тривога". Вказує, що з 05.10.2023 перебував на амбулаторному лікуванні, що підтверджується довідкою про тимчасову непрацездатність. Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за наслідком формально проведеного службового розслідування. Окрім того, звертає увагу, що конфлікт за участі позивача у м. Сокалі не підтвердився.

Представник відповідача подав до суду відзиви на позовні заяви, в якому проти позовних вимог заперечив. Відзиви обґрунтовані тим, що позивач 05.10.2024 був відсутній на відеоселекторній нараді, не прибув на робоче місце, про причини неприбуття безпосереднього керівника не повідомив, чим допустив прогул. Окрім того, позивач не прибув на оголошений збір особового складу «Навчальна тривога», про причини неприбуття не повідомив. Вказує, що дисциплінарне стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції застосоване до позивача за дисциплінарний проступок, що є несумісним з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції.

Представник позивача подав відповідь на відзив, в якій зазначає, що з Електронного реєстру листків непрацездатності, суб`єктам інформаційного обміну, яким є відповідач, надходять повідомлення про реєстрацію тимчасового листка непрацездатність. Окрім того, позивач повідомив начальника сектору кадрового забезпечення про тимчасову непрацездатність. До безпосереднього керівника позивач телефонував, проте безпосередній керівник не відповідав на телефонні дзвінки.

Представник відповідача подав додаткові пояснення щодо обчислення суми середнього заробітку. Звертає увагу, що додаткова винагорода нарахована та виплачена позивачу не враховується для обчислення середньої заробітної плати позивача.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав. Просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідачів проти позовних вимог заперечила. Просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

На підставі рапорта працівників УГІ у Львівській області від 05.10.2023 щодо можливого порушення службової дисципліни працівниками Червоноградського РВП ГУНП наказом ГУНП у Львівській області від 06.10.2023 № 3534 призначено службове розслідування, створено дисциплінарну комісію та відсторонено працівників від виконання службових обов`язків.

11.10.2023 начальником ГУНП у Львівській області затверджено висновок службового розслідування дисциплінарної комісії за фактом грубого порушення службової дисципліни зі сторони окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, відповідно до якого за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пункту четвертого, пунктів шостого та восьмого «Порядку організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції ГУНП у Львівській області і збору їх працівників», затвердженого наказом ГУНП у Львівській області від 19.09.2019 № 2802 ДСК, в порушення пунктів три, п`ять, шість, тринадцять частини третьої статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1.1 частини першої наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту сьомого частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, рекомендовано застосувати до начальника СКП ВнП № 2 Червоноградського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП» за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пункту четвертого, пунктів шостого та восьмого «Порядку організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції ГУНП у Львівській області і збору їх працівників», затвердженого наказом ГУНП у Львівській області від 19.09.2019 № 2802 ДСК, в порушення пунктів три, п`ять, шість, тринадцять частини третьої статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1.1 частини першої наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту сьомого частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до начальника СКП ВнП № 2 Червоноградського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Згідно з наказом ГУНП у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції майора поліції ОСОБА_1 за пунктом шостим частини першої статті 77 ( у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) з 23.10.2023.

Вважаючи наказ ГУНП у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП, наказ ГУНП у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад протиправними, позивач звернувся з цим позовом до суду.

При вирішенні спору по суті суд виходив з такого.

Стаття 43 Конституції України проголошує, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується, а держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності; громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

Статтею 3 Закону України «Про Національну поліцію» (тут і надалі в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною першою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з пунктами три, п`ять, шість, тринадцять частини третьої статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин першої-четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено у статті 19 Дисциплінарного статуту, частиною третьої якої передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану викладено у Розділі V Дисциплінарного статуту.

Частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною першою якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частиною другою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд вказує, що метою запровадження спеціальних вимог щодо правил поведінки поліцейського, що полягають у неухильному дотриманні ним обов`язків, покладених на нього законом, є, насамперед, формування відповідальності у працівників поліції перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри осіб до поліції. Такі вимоги, у першу чергу, спрямовані на забезпечення законності та дисципліни в органах поліції, сприяють виявленню винних у вчиненні службових (дисциплінарних) правопорушень поліцейських та вжиття до них відповідних заходів дисциплінарного впливу. Питання правомірності притягнення поліцейського до відповідальності вирішується шляхом проведення своєчасного, об`єктивного та якісного службового розслідування за фактом можливого вчинення ним дисциплінарного проступку.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту, є однією з підстав звільнення зі служби в поліції та найсуворішим заходом дисциплінарного впливу.

Верховний Суд сформував відповідні правові висновки щодо застосування положень статті 29 Дисциплінарного статуту, якою урегульовано особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану. У постанові від 23.11.2023 у справі № 420/14443/22, з урахуванням усталеної практики, Верховний Суд вказав, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень (постанови Верховного Суду від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 09.02.2022 у справі № 160/12290/20 та ін.).

Судом встановлено, що згідно з наказом ГУНП у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад відповідно до Закону України «Про національну поліцію» звільнено зі служби начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції майора поліції ОСОБА_1 за пунктом частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції Уккраїни) з 23.10.2023.

Так, відповідно до наказу ГУНП у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП» за порушення службової дисципліни, зокрема вимог пункту четвертого, пунктів шостого та восьмого «Порядку організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції ГУНП у Львівській області і збору їх працівників», затвердженого наказом ГУНП у Львівській області від 19.09.2019 № 2802 ДСК, в порушення пунктів три, п`ять, шість, тринадцять частини третьої статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1.1 частини першої наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту сьомого частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до начальника СКП ВнП № 2 Червоноградського РВП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Як видно з вказаного наказу, проведеним службовим розслідуванням встановлено неналежне виконання службових обов`язків начальника СКП ВнП № 2 Червоноградського РВП ГУНП майора полвції ОСОБА_1 , на момент вчинення дисциплінарного проступку тимчасово виконував обов`язки заступника начальника відділу поліції - начальника СКП Чевоноградського РВП ГУНП, який, як керівник проявивши безвідповідальне ставлення до основних обов`язків поліцейського, 05.10.2023 близько 02:30 год перебував поблизу готельного комплексу «Вікторія» за адресою: м. Сокаль, вул. Шептицького,87, де за участю останнього відбувся конфлікт між невідомою особою. Такими своїми діями ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок та грубо порушив службову дисципліну, яка виразилось у порушенні останнім вимог нормативно - правових актів МВС України, НП України та Головного управління НП у Львівській області, щодо неухильного дотримання службової дисципліни, оскільки як працівник поліції, зобов`язаний, відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції.

Окрім цього, 05.10.2023 о 08:45 год ОСОБА_1 був відсутній на відеоселекторній нараді за участю керівництва ГУНП, при цьому у подальшому о 09:00 не прибув на робоче місце, про причини своєї відсутності та неприбуття на своє робоче місце безпосереднього керівника не повідомив, чим допустив прогул та порушив пункт четвертий статті 40 КЗпП України та абзацу першого пункту 24 постанови № 9, роз`яснення Мін`юсту від 01.02.2011, пункту першого Внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 №3343.

Також, майор поліції ОСОБА_1 на оголошений збір особового складу «Навчальна тривога», не прибув, при цьому причин свого не прибуття не повідомив, чим допустив порушення вимог підпункту 4 пункту 4, пунктів 6 та 8 «Порядку організації та здійснення організації та здійснення оповіщення підрозділів поліції ГУНП у Львівській області від 10.03.2023 №25 ДСК, пунктів три, п`ять, шість, тринадцять частини третьої статті 1 Розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 1.1 частини першої наказу ГУНП у Львівській області від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування».

Щодо встановлених обставин у оскаржуваному наказі від 12.10.2023 № 3620, суд зазначає таке.

В матеріалах службового розслідування відсутні будь-які докази на підтвердження того, що 05.10.2023 близько 02:30 год позивач перебував поблизу готельного комплексу «Вікторія» за адресою: м. Сокаль, вул. Шептицького,87, де за його участю відбувся конфлікт між невідомою особою.

Представник відповідача у судовому засіданні вказала, що вказана підстава не підтвердилась, відтак не була підставою для винесення оскаржуваного наказу від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП.

Відтак, підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача була його відсутність 05.10.2023 на відеоселекторній нараді, не прибуття на робоче місце та на оголошений збір особового складу "Навчальна тривога", неповідомлення про причини свого неприбуття.

Наказом ГУНП у Львівській області від 25.11.2023 № 3343 затверджено Правила внутрішнього трудового розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) ГУНП у Львівській області, відповідно до яких початок робочого дня о 09:00 год.

Згідно з наказом ГУНП у Львівській області від 10.03.2023 № 25 ДСК «Про організацію оповіщення в Головному управління Національної поліції у Львівській області про приведененя у вищі ступені мобілізаційної готовності» при отриманні навчального сигналу оповіщення «Навчальна тривога» працівник (черговий) чергової служби підрозділу поліції ГУНП зобов`язаний, зокрема, оповістити визначених працівників та підпорядковані підрозділи поліції відповідно до затвердженої схеми (списків) оповіщення.

Як видно з матеріалів справи, позивач з 05.10.2023 по 20.10.2023 перебував на лікарняному.

Вказане підтверджується довідкою №69 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України, виданою Белзькою районною лікарнею від 05.10.2023 (арк. справи 21, том 1) та не заперечувалося представницею відповідача у ході судового розгляду.

Крім того, позивачем надано інформаційні довідки з електронної системи охорони здоров`я, а саме медичний висновок №2449-77АА-64ЕТ-ХCK5 від 2023-10-07, медичний висновок №С9К2-В873-8ХЕА-МТ2С від 2023-10-12 та медичний висновок № 56НТ-Т2М9-9Н52-2К92 від 2023-10-17 (арк. справи 29-31, Том 2).

Суд звертає увагу на те, що надані позивачем довідки відповідають формі, затвердженій наказом Міністерства внутрішніх справ України №201 від 23.03.2016.

Механізм формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність (далі - медичний висновок) в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я суб`єктами господарювання визначає Порядок формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я затверджений Наказом Міністерства охорони здоров`я України №1066 від 01.06.2021, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.06.2021 за №728/36350 (далі - Порядок №1066).

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку №1066, цей Порядок є обов`язковим для закладів охорони здоров`я та фізичних осіб - підприємців, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики та здійснюють експертизу з тимчасової втрати працездатності (далі - суб`єкти господарювання). Формування медичних висновків в Реєстрі здійснюють лікуючі лікарі суб`єктів господарювання. Право формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність відповідної категорії в Реєстрі мають лікуючі лікаря, які перебувають на лікарських посадах згідно з переліком, наведеним у додатку 1, та які мають лікарські спеціальності згідно з переліком, наведеним у додатку 2.

Відповідно до абзацу 3 пункту 3 розділу І Порядку №1066, тимчасова непрацездатність особи відповідно до медичного висновку - це непрацездатність особи внаслідок захворювання, травми або інших причин (вагітність та пологи, карантин тощо), яка має тимчасовий зворотний характер під впливом лікування, реабілітації, інших заходів медичного характеру, та триває до відновлення працездатності або до закінчення причин, які унеможливлюють виконання роботи. Тимчасова непрацездатність обраховується в календарних днях.

Пунктом 4 розділу III Порядку №1066 передбачено, що медичний висновок категорії Захворювання або травма загального характеру формується особисто лікуючим лікарем в амбулаторних та стаціонарних умовах надання медичних послуг на період до наступного огляду або прогнозованого періоду завершення випадку тимчасової непрацездатності на період, який не може перевищувати 30 календарних днів.

Згідно з пунктом 2 Порядку №1066, у випадку, коли громадянину, для якого сформовано медичний висновок про тимчасову непрацездатність в установленому законодавством порядку, необхідно пред`явити інформацію про наявність такого медичного висновку, така інформація може надаватися (перевірятися) за місцем вимоги з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг Портал Дія.

Таким чином, враховуючи порядок формування медичних висновків в Реєстрі та доступу до інформаційної системи Єдиного державного веб-порталу електронних послуг Портал Дія, суд вважає, що відповідач був обізнаний про перебування позивача з 05.10.2023 на лікарняному.

Суд бере до уваги пояснення допитаної в судовому засіданні, як свідка, начальника сектору кадрового забезпечення Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_2 яка повідомила, що близько 10:00 год, під час телефонної розмови з позивачем, їй стало відомо про те, що позивач звертається до лікаря у зв`язку із поганим самопочуттям.

Суд звертає увагу, що будь-яких інших доказів в підтвердження обставин відсутності ОСОБА_1 на службі у період з 05.10.2023 без поважних причин, матеріали справи не містять та відповідачем не надано.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 22.07.2021 у справі №580/1954/20 акцентував увагу, що саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Суд наголошує, що відповідно до частин першої, другої статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Положенням пункту 4 частини 1 статті 40 КЗпП України визначено поняття прогул, що означає відсутність працівника на роботі без поважних причин більше 3-х годин (безперервно або в цілому).

Для звільнення працівника з вказаної підстави власник або уповноважений ним орган повинен мати належні і достатні докази, що підтверджують відсутність цього працівника на своєму робочому місці більше 3-х годин протягом робочого дня.

З огляду на наведене, суд вважає, що відповідачем не доведено, а матеріалами справи не підтверджується допущення позивачем порушення службової чи трудової дисципліни, зокрема, не доведено відсутність позивача на службі без поважних причин 05.10.2023.

Додатково, суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту НПУ, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.

З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, зокрема, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Визначаючи підстави для застосування до позивача такого крайнього і суворого дисциплінарного заходу, як звільнення зі служби, необхідно виходити з того, що поняття дискредитація перебуває у тісному зв`язку з поняттям дотримання морально-етичних норм та передбачає свідомі активні дії, спрямовані на порушення правил професійної етики та моралі, закріплених у нормативно-правових актах спеціального законодавства, які пред`являються до осіб під час здійснення ними службових функцій та у повсякденному житті. Крім того, вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості повинні бути чітко визначені та доведені в межах проведеного службового розслідування.

Проте, висновки службового розслідування не містять належно задокументованих та підтверджених випадків вчинення позивачем дій, які дискредитують звання поліцейського й негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів НПУ з боку суспільства.

Слід звернути увагу на статтю12 Статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади: звільнення зі служби в поліції.

Тобто, звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарних стягнень.

При цьому, відповідно до частинги третьої статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісії повинна врахувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського та його ставлення до служби.

Поряд з цим, на думку суду, відповідачем в цьому випадку, при застосуванні до позивача найсуворішого дисциплінарного стягнення, фактично не було враховано ні характер його проступку, ні обставини, за яких він був вчинений, ні його особу, ні ступінь його вини, ні його попередню поведінку та ставлення до служби, а також жодним чином не мотивовано неможливості застосування до позивача іншого, передбаченого статтею 13 Статуту виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення зі служби в поліції.

Зазначені обставини, мали бути обов`язково враховані відповідачем при вирішенні питання про застосування до позивача такого суворого виду стягнення, як звільнення зі служби в поліції.

З огляду на наведене вище, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП в частині застосування до начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад є такими, що не відповідають критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, викладеним у частині другій статті 2 КАС України.

Отже, наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП в частині застосування до начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції є протиправним та підлягає скасуванню.

Оскільки наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад є похідним від наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП, тому такий також є протиправним та підлягає до скасування.

Відповідно до положень частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України Про запобігання корупції іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Враховуючи висновок суду про незаконність звільнення позивача, останній підлягає поновленню на посаді.

Таким чином, у відповідності до статті 235 КЗпП України належним способом захисту порушених прав та охоронюваних законом інтересів позивача є поновлення його на тій посаді та у тому органі, з якого його протиправно звільнено, а саме: на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції.

Згідно з положеннями пункту 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України 29.07.1993 № 58 (далі Інструкція № 58), днем звільнення вважається останній день роботи.

Як видно з оскарженого наказу, позивача звільнено з посади начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції з 23.10.2023.

Отже, з урахуванням пункту 2.27 Інструкції № 58, останній день перебування позивача на посаді на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції. - 23.10.2023.

Відтак позивач підлягає поновленню з 24.10.2023 на посаді на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді необхідно допустити до негайного виконання.

Щодо стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу суд зазначає наступне.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Суд зазначає, що відповідно до частини першої статті 27 Закону України Про оплату праці порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Таким нормативно-правовим актом є постанова Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати (далі Порядок № 100).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 100 середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

Відповідно до пункту 8 розділу 4 Порядку № 100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно з частиною другою пункту 2 Порядку № 100 обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати і середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Відтак період з 24.10.2023 по 09.06.2024 є періодом вимушеного прогулу, за який відповідач повинен виплатити позивачу середній заробіток, та який в сумі становить 230 робочих дні.

Суд встановив, що згідно з довідкою Головного управління Національної поліції у Львівській області за серпень 2023 року грошеве забезпечення позивача складола 42229,02 грн, за вересень 2023 року 39325,80 грн.

Суд звертає увагу, що при обчисленні середньої заробітної плати Згідно Порядку № 100 врахуваються суми, що були виплачені.

Відтак середньоденна заробітня плата позивача складає 1336,96 грн (81554,82 грн/61 день).

Таким чином, середній заробіток за час вимушеного прогулу складає 307500,80 грн (230 дні *1336,96 грн).

Отже, з відповідача необхідно стягнути на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 307500,80 грн з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць.

З огляду на вказане, рішення суду в частині стягнення на користь позивача середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць в розмірі 40777,41 грн з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства допустити до негайного виконання.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати між сторонами не розподіляються.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 12.10.2023 № 3620 Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП в частині застосування до начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції № 2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 23.10.2023 №476 о/с Про особовий склад.

Поновити з 24.10.2023 ОСОБА_1 на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділення поліції №2 Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції.

Рішення суду в частині поновлення на посаді допустити до негайного виконання.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (, місцезнаходження: 79007, м.Львів, площа Генерала Григоренка, 4) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 307500 (триста сім тисяч п`ятсот) грн 80 коп., з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства.

Рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за один місяць у розмірі 40777 (сорок тисяч сімсот сімдесят сім) грн 41 коп. з проведенням необхідних відрахувань відповідно до чинного законодавства допустити до негайного виконання.

Судові витрати між сторонами не розподіляються.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 20.06.2024.

Суддя Мричко Н.І.