Справа № 240/34914/23
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2024 року м. Житомир справа № 240/34914/23

категорія 109000000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Шуляк Л.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави до Житомирської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Керівник Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави із позовом, в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення Житомирської міської ради №467 від 24.12.2021 "Про зміну санітарно-захисної зони в Плані зонування м. Житомира".

В обґрунтування позову вказує, що рішенням Житомирської міської ради №467 від 24.12.2021 "Про зміну санітарно-захисної зони в Плані зонування м. Житомира" вирішено змінити санітарно-захисну зону підприємства ПрАТ "Електровимірювач" за адресою: майдан Перемоги, 10 в м. Житомир з санітарно-захисної зони підприємств І-ІІІ класу шкідливості (500 м) на санітарно-захисну зону підприємств V класу шкідливості (50 м). Як зазначено позивачем, Планом зонування міста Житомира, як складовою частиною Генерального плану визначено (відповідно до положень ч.1 ст.18 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності") межі та режими відповідних санітарно-захисних зон, які відображено в графічній частині плану - "Схема зонування території міста Житомир Планувальні обмеження".

Позивач наголошує, що зміни межі та режиму використання санітарно-захисної зони підприємства ПрАТ "Електровимірювач", що визначенні Планом зонування території, мають розроблятися, узгоджуватися та затверджуватися в порядку, визначеному для Генерального плану населеного пункту, а саме Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, що затверджений постановою КМУ №926 від 01.09.2021. Вказує, що дане рішення є нормативно-правовим актом, оскільки вносить зміни до Плану зонування міста Житомира, який є складовою частиною Генерального плану, який є нормативно-правовим актом, проте відповідачем порушено порядок його прийняття. Зазначає, що зменшення санітарно-захисної зони навколо підприємства ПрАТ "Електровимірювач" впливає на санітарно-епідеміологічне благополуччя громади.

Ухвалою суду від 19.12.2023 відмовлено у вжитті заходів забезпечення позову.

Ухвалою суду від 08.01.2024 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження із урахуванням особливостей, визначених ст.ст.264-265 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому заперечує щодо задоволення позовних вимог та вказує, що прокурором не доведено, що зменшення санітарно-захисної зони навколо підприємства ПрАТ "Електровимірювач" впливає на санітарно-епідеміологічне благополуччя громади. Звертає увагу, що підприємство ПрАТ "Електровимірювач" входить до переліку об`єктів і установ, які пропонуються до передислокації, як підприємство, що не відповідає містобудівним умовам та знаходиться на територіях, які за містобудівною документацією змінюють своє функціональне призначення. Отже, в подальшому, за результатом виконання містобудівної документації закриття чи винесення з відповідної території режимоутворюючого об`єкту, втрачає актуальність й дія санітарно-захисної зони для нього.

Позивачем 05.02.2024 подано відповідь на відзив, в якому прокурор зазначає, що доводи позовної заяви не спростовано відповідачем.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 15.02.2024 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 05.03.2024.

В судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги та просив задовольнити їх у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши пояснення прокурора, суд дійшов висновку про можливість продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, про що ухвалено рішення, яке відображено у протоколі судового засідання.

Ухвалою суду від 31.05.2024 у відповідача витребувано докази та продовжено строк розгляду справи, застосовуючи ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідачем виконано вимоги ухвали суду та надано витребувані докази.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України №2102-IX, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Враховуючи викладене, суд розглядає справу за наявності безпечних умов для життя та здоров`я учасників процесу, суддів та працівників суду.

Відповідно до наказу Житомирського окружного адміністративного суду №01-22В від 19.04.2024 головуючий суддя Шуляк Л.А. перебувала у щорічній відпустці в період з 01.05.2024 по 15.05.2024.

У зв`язку із переїздом суду до нового приміщення у період з 10.04.2024 по 16.04.2024 у судді був відсутній доступ до КП "Діловодство спеціалізованого суду".

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу пояснення та докази в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Рішенням Житомирської міської ради від 30.11.2016 №454 затверджено Генеральний план міста Житомира, розроблений державним підприємством Українським державним науково-дослідним інститутом проектування міст "ДІПРОМІСТО" ім. Ю.М. Білоконя Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Рішенням Житомирської міської ради №467 від 24.12.2021 "Про зміну санітарно-захисної зони в Плані зонування м. Житомира" вирішено змінити санітарно-захисну зону підприємства ПрАТ "Електровимірювач" за адресою: майдан Перемоги, 10 в м. Житомир з санітарно-захисної зони підприємств І-ІІІ класу шкідливості (500 м) на санітарно-захисну зону підприємств V класу шкідливості (50 м).

Не погоджуючись із даним рішенням, прокурор звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 26 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Закон № 280/97-ВР) затвердження містобудівної документації віднесено до виключних повноважень сільських, селищних, міських рад.

Згідно із частиною першою статті 73 Закону № 280/97-ВР акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Частиною першою статті 59 Закону № 280/97-ВР передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон № 3038-VI, в редакції на час виникнення спірних правовідносин) і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За визначенням понять, наведених у статті 1 Закону № 3038-VI, план зонування території (зонінг) - це документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон (пункт 9).

Відповідно до частини першої статті 6 вищевказаного Закону управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, планування територій на державному, регіональному та місцевому рівнях (пункт 1 частини першої статті 7 Закону № 3038-VI).

Частинами першою, третьою статті 8 цього ж Закону визначено, що планування територій здійснюється на державному, регіональному та місцевому рівнях відповідними органами виконавчої влади, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування.

Рішення з питань планування та забудови територій приймаються сільськими, селищними, міськими радами та їх виконавчими органами, районними, обласними радами, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями в межах визначених законом повноважень з урахуванням вимог містобудівної документації.

Згідно з положеннями частин першої, третьої та четвертої статті 16 Закону № 3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у порядку, визначеному законодавством для її розроблення та затвердження.

Склад, зміст, порядок розроблення та оновлення містобудівної документації на місцевому рівні встановлюються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

За змістом частин першої, другої, третьої, п`ятої, шостої, восьмої статті 18 Закону №3038-VI план зонування території розробляється у складі комплексного плану, генерального плану населеного пункту з метою визначення умов та обмежень використання території у межах визначених функціональних зон. До затвердження генерального плану населеного пункту в межах території територіальної громади, щодо якої затверджено комплексний план (якщо обов`язковість розроблення генерального плану населеного пункту визначена рішенням про затвердження комплексного плану), межі функціональних зон та функціональне призначення територій у такому населеному пункті визначаються комплексним планом.

План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Зонування території здійснюється з дотриманням таких вимог: 1) урахування попередніх рішень щодо планування і забудови території; 2) виділення зон обмеженої містобудівної діяльності; 3) відображення існуючої забудови територій, інженерно-транспортної інфраструктури, а також основних елементів планувальної структури територій; 4) урахування місцевих умов під час визначення функціональних зон; 5) установлення для кожної зони дозволених і допустимих видів використання територій для містобудівних потреб, умов та обмежень щодо їх забудови; 6) узгодження меж зон з межами територій природних комплексів, смугами санітарно-захисних, санітарних, охоронних та інших зон обмеженого використання земель, червоними лініями; 7) відображення меж прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів; 8) відображення обмежень (у тому числі меж) використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України.

Внесення змін до плану зонування території допускається за умови їх відповідності іншим положенням генерального плану населеного пункту, комплексного плану (за наявності).

Такі зміни розробляються, узгоджуються та затверджуються в порядку, визначеному цим Законом для розроблення, узгодження та затвердження комплексного плану, генерального плану населеного пункту.

Відповідно до частини четвертої статті 16 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" Постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 №926 затверджено Порядок розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації (далі - Порядок №926), який визначає склад, зміст, механізм розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації на місцевому рівні: комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, генерального плану населеного пункту, детального плану території, а також склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту.

Планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження комплексних планів просторового розвитку територій територіальних громад, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них (п.3 Порядку №926).

Внесення змін до містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у порядку, визначеному цим Порядком для її розроблення та затвердження. Після затвердження відповідний проект рішення про внесення змін стає її невід`ємною частиною (п.5 Порядку №926).

Внесення змін до плану зонування території, історико-архітектурного опорного плану та інших розділів комплексного плану, генерального плану населеного пункту здійснюється відповідно до процедури внесення змін до комплексного плану, генерального плану населеного пункту, визначеної цим Порядком (п.6 Порядку №926).

Зміни до комплексного плану, генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше ніж один раз на рік за результатами містобудівного моніторингу у разі виникнення державної необхідності, коли рішення про розроблення змін до комплексного плану, генерального плану населеного пункту приймається за ініціативою Кабінету Міністрів України, а також за результатами моніторингу наслідків виконання містобудівної документації відповідно до Закону України "Про стратегічну екологічну оцінку".

Необхідність та параметри внесення змін до містобудівної документації обґрунтовуються відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури на підставі містобудівного моніторингу.

Внесення змін до містобудівної документації без попереднього проведення містобудівного моніторингу її реалізації не допускається (п.9 Порядку №926).

Плани зонування територій населених пунктів у межах території територіальної громади та історико-архітектурні опорні плани з визначенням меж історичних ареалів населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, розробляються одночасно із генеральними планами та включаються до комплексного плану як невід`ємні складові генеральних планів відповідних населених пунктів (п.23 Порядку №926).

Підставами для прийняття рішення щодо розроблення або внесення змін до генерального плану населеного пункту є:

1) відсутність генерального плану населеного пункту, якщо його розроблення передбачено у комплексному плані;

2) відсутність генерального плану населеного пункту, якщо територія територіальної громади включає лише територію населеного пункту і розроблення комплексного плану не передбачено;

3) рішення органу місцевого самоврядування за результатами розгляду звіту про містобудівний моніторинг реалізації генерального плану населеного пункту, який містить пропозицію щодо внесення змін до генерального плану;

4) прийняття рішення Кабінетом Міністрів України щодо ініціювання внесення змін до генерального плану населеного пункту через виникнення державної необхідності, якщо це рішення містить положення щодо забезпечення фінансування розроблення зазначених змін (п.26 Порядку №926).

Рішення про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, а також оновлення і внесення змін до неї приймає відповідна сільська, селищна, міська рада (п.34 Порядку №926).

Розроблення містобудівної документації на місцевому рівні (комплексного плану, генеральних планів населених пунктів, детальних планів території) щодо території територіальної громади, оновлення та внесення змін до неї здійснюється трьома організаційними етапами: підготовчий, основний, завершальний, які реалізуються у послідовності, визначеній пунктами 42-44 цього Порядку (п.41 Порядку №926).

Як встановлено судом, рішенням Житомирської міської ради від 04.04.2017 №579 затверджено План зонування міста Житомира.

Згідно пояснювальної записки до Плану зонування, він розроблений на всю територію міста на основі генерального плану та проекту внесення змін до генерального плану м. Житомира відповідно Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", нормативно-правових актів державної влади, а також відповідно документів, що визначають основні напрямки розвитку населеного пункту, охорони навколишнього природного середовища.

Планувальні обмеження, які діють на території міста (зони акустичного дискомфорту, санітарно-захисні зони, зони поширення інженерно-геологічних умов, що є несприятливими для будівництва; прибережні захисні смуги; коридори проходження магістральних інженерних мереж тощо), відображені на "Схемі зонування території міста Житомира. Планувальні обмеження", виконаної в масштабі 1:10000 відповідно до схеми планувальних обмежень у складі проекту внесення змін до генерального плану м. Житомира.

Розділом 3.1 Плану зонування передбачено підстави для внесення доповнень та змін до зонінгу, види змін та доповнень.

Так, внесення доповнень та змін до Плану зонування території (зонінгу) здійснюється шляхом прийняття відповідних рішень міської ради, що забезпечують відповідність зонінгу Законам України, підзаконним нормативно-правовим актам та рішенням органів місцевого самоврядування.

Підставами для розгляду питань про внесення змін до Зонінгу можуть бути: звернення органів державної влади щодо внесення змін до Зонінгу відносно розташування об`єктів будівництва державного значення; звернення органів виконавчої влади міста щодо внесення змін до Зонінгу відносно розташування об`єктів будівництва муніципального значення; рішення органів місцевого самоврядування у разі необхідності вдосконалення порядку регулювання використання та забудови території міста; звернення фізичних та юридичних осіб, якщо є обґрунтовані підстави щодо реалізації положень Зонінгу які можуть привести до неефективного використання земельних ділянок для містобудівних потреб та об`єктів будівництва, знижує їх вартість, перешкоджає реалізації прав і законних інтересів громадян та їх об`єднань; внесенням змін до генерального плану міста, необхідністю врахування пропозицій щодо забудови та землекористування.

Пропозиції (доручення, розпорядження, рішення) щодо внесення змін до Зонінгу скеровуються до Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради, який ініціює внесення змін до Зонінгу шляхом відповідного подання до міської ради.

Внесення змін до плану зонування території (зонінгу) допускається за умови їх відповідності генеральному плану міста (п.3.2.1).

Пунктом 4 розділу 2.3 книги 1 Пояснювальної записки визначено, що на територіях, що знаходяться у санітарно-захисних зонах від підприємств, кладовищ, об`єктів з перевищенням припустимого рівня електромагнітного фону тощо, режим використання та межі поширення обмежень визначаються санітарно-епідеміологічною службою населеного пункту, управлінням з питань екології на основі ДСанІІіН 173-096, ДБН 360- 92**, містобудівної документації.

В обґрунтуванні до рішення міської ради "Про зміну санітарно-захисної зони в Плані зонування м.Житомира" вказано, що відповідно до Моделі перспективного розвитку Генерального плану міста Житомира, квартал міста, в якому розташовані будівлі ПрАТ "Електровимірювач", віднесений до території громадських центрів, відповідно до Плану зонування міста Житомира зазначена територія визначена Г-1д - підзона громадської, ділової та комерційної активності в межах загальноміського центру, листів ПрАТ "Електровимірювач", Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області, Управління екології та природних ресурсів Житомирської ОДА пропонується змінити санітарно-захисну зону підприємств І-ІІІ класу шкідливості (500м) на санітарно-захисну зону підприємств V класу шкідливості (50м).

Як повідомило ПрАТ "Електровимірювач" відповідача у листі №709 від 12.11.2021, виробництво, розташоване на території ТОВ"Електровимірювач" (м.Житомир, майдан Перемоги,10) займається розробкою та випуском електровимірювальних приладів. Згідно ДСП "Планування та забудова населених пунктів", даний вид виробництва відноситься до "Металургійних, машинобудівних та металообробних підприємств і виробництв, а саме: виробництво приладів електричної промисловості при відсутності ливарень та застосування ртуті" з класом шкідливості V з санітарно-захисною зоною 50м.

Управління екології та природних ресурсів Житомирської ОДА в листі від 27.07.2021 повідомило, що контроль за дотриманням санітарного законодавства відповідно до покладених на нього завдань у сфері державного нагляду здійснює Головне управління Держпродспоживслужби в Житомирській області, до якого й запропонувало звернутись відповідачу.

Головне управління Держпродспоживслужби в Житомирській області на запит відповідача листом №05-01/4660 від 06.12.2021 повідомило, що розглянувши лист ПрАТ "Електровимірювач" та керуючись додатком 4 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом МОЗ України від 19.06.1996 №173 (ДСП 173-96) згідно санітарної класифікації підприємств, виробництв розмір санітарно-захисної зони для машинобудівних підприємств, які в своєму складі мають гальванічні цехи становить 300м, а для підприємств з термічною обробкою без ливарень 50м.

У відповідності до затвердженої містобудівної документації "Внесення змін до Генерального плану м. Житомира", Генеральний план (основне креслення) квартал міста, в якому розміщені будівлі підприємства ПрАТ "Електровимірювач", визначений як територія громадських центрів. Це відповідає визначеному у "Плані зонування м. Житомира" - підзона громадської, ділової та комерційної активності в межах загальноміського центру (зона Г-lд). При цьому, у кресленні "Внесення змін до Генерального плану м. Житомира", Схема проектних планувальних обмежень на цій території відсутні будь-які обмеження (графічні матеріали та пояснювальні записки) розміщені на веб-сайті Житомирської міської ради за посиланням: https://zt-rada.gov.ua/mistobuddoc.

Водночас, у Плані зонування м. Житомира на Схемі зонування території міста Житомир, Планувальні обмеження від території діючого, на час розроблення документації, підприємства ПрАТ "Електровимірювач" зазначена санітарно-захисна зона підприємств І-ІІІ класу шкідливості.

Разом з тим, враховуючи розділ "Основні напрямки розвитку господарського комплексу" Пояснювальної записки "Внесення змін до Генерального плану м. Житомира" підприємство ПрАТ "Електровимірювач" входить до переліку об`єктів і установ, які пропонуються до передислокації, як підприємство, що не відповідає містобудівним умовам, а у відповідності до п. 4.1 розділу Книги 2 Пояснювальної записки Плану зонування території м. Житомира знаходиться на територіях, які за містобудівною документацією змінюють своє функціональне призначення. Передислокація об`єкту згідно з містобудівною документацією передбачено у Південно-східний промислово-комунальний промрайон на резервні території. Виробничі та складські будівлі підприємства ПрАТ розташовані по вул.Труда у м.Житомирі "Електровимірювач" (позиція 120 Генеральний план (основне креслення)).

Додатково слід врахувати, що наказом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від 20.12.2021 №11/р (міститься у загальному доступі на веб-сайті Житомирської міської ради) відповідно до статті 23 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", наказу Мінрегіону від 01.09.2011 №170 "Про затвердження Порядку проведення містобудівного моніторингу", наказу Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради від 08.11.2021 №09/р "Про проведення містобудівного моніторингу щодо стану реалізації основних положень генерального плану міста та плану зонування територій" з метою реалізації містобудівної документації, оцінки та прогнозу стану і змін об`єктів містобудування, які проводяться відповідно до вимог містобудівної документації та спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахування державних та громадських інтересів та актуалізації даних, затверджено "Містобудівний моніторинг щодо реалізації основних положень генерального плану міста Житомира та плану зонування територій (зонінгу) за період 2017-2021 роки. Аналітичний звіт", в якому, серед іншого, встановлено невідповідності між планом зонування та генеральним планом міста Житомира, які потребують внесення змін у ці документації.

Отже, внесення змін до плану зонування території (зонінгу) відбувалось з метою реалізації містобудівної документації та приведення його у відповідність до Генерального плану після проведення містобудівного моніторингу на підставі рішення органу місцевого самоврядування, що узгоджується із встановленим порядком внесення змін до Плану зонування території (зонінгу) та п.26 Порядку №926.

Прокурор у позові наголошує, що зміни до Плану зонування мають розроблятися, узгоджуватися та затверджуватися в порядку, визначеному для Генерального плану населеного пункту, а саме Порядку №926.

З цього приводу слід врахувати, що Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель" №711-IX від 17.06.2020 (набрав чинності 24.07.2021) внесено зміни, серед інших, до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Передбачено новий вид містобудівної документації - комплексний план просторового розвитку території територіальної громади, який є одночасно містобудівною документацією на місцевому рівні та документацією із землеустрою, що визначає планувальну організацію, функціональне призначення території, основні принципи і напрями формування єдиної системи громадського обслуговування населення, дорожньої мережі, інженерно-транспортної інфраструктури, інженерної підготовки і благоустрою, цивільного захисту, охорони земель та інших компонентів навколишнього природного середовища, формування екомережі, охорони і збереження культурної спадщини та традиційного характеру середовища населених пунктів, а також послідовність реалізації рішень, у тому числі етапність освоєння території (п.5-1 ч.1 ст.1 Закону № 3038-VI ).

Також внесено зміни щодо визначення плану зонування території (зонінг), зокрема вказано, що він є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон (п.9 ч.1 ст.1 Закону). Пунктом 17 передбачено, що функціональна зона території - визначена комплексним планом просторового розвитку території територіальної громади, генеральним планом населеного пункту, планом зонування території частина території територіальної громади, щодо якої визначений певний набір дозволених (переважних (основних) та супутніх) видів цільового призначення земельних ділянок та відповідно до законодавства встановлені обмеження у використанні земель у сфері забудови.

Статтею 16-1 Закону № 3038-VI, серед іншого, визначено, що комплексний план просторового розвитку території територіальної громади розробляється на всю територію територіальної громади.

Комплексний план також повинен містити відомості, передбачені статтею 45-1 Закону України "Про землеустрій".

Склад та зміст комплексного плану визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Склад відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру має відповідати вимогам Закону України "Про Державний земельний кадастр".

Комплексний план розробляється за рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради, виконавчий орган якої у встановлений у такому рішенні строк:

визначає у встановленому законодавством порядку розробника комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади, встановлює строки розроблення та джерела його фінансування;

звертається до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури (для громад із центром у містах Києві та Севастополі, обласному центрі, місті обласного значення), щодо визначення державних інтересів для їх врахування під час розроблення комплексного плану;

повідомляє через місцеві засоби масової інформації про початок розроблення комплексного плану та визначає порядок і строк внесення пропозицій до нього фізичними та юридичними особами;

організовує формування завдання з розроблення комплексного плану шляхом проведення громадського обговорення, якщо не затверджена концепція інтегрованого розвитку території територіальної громади;

організовує проведення громадського обговорення проекту комплексного плану;

забезпечує попередній розгляд проекту комплексного плану архітектурно-містобудівною радою відповідного рівня;

узгоджує проект комплексного плану з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад;

забезпечує здійснення стратегічної екологічної оцінки;

подає проект комплексного плану для проведення експертизи містобудівної документації;

забезпечує погодження відповідних проектних рішень комплексного плану відповідно до Земельного кодексу України;

подає проект комплексного плану на затвердження сільській, селищній, міській раді;

протягом п`яти робочих днів з дня затвердження комплексного плану забезпечує внесення до Державного земельного кадастру та містобудівного кадастру відомостей про його об`єкти, що складають проектні рішення.

Комплексний план підлягає експертизі містобудівної документації в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Комплексний план підлягає стратегічній екологічній оцінці.

Відповідно до п.84 Порядку №926 комплексний план містить такі тематичні розділи та тематичні підрозділи, яким відповідають структурні частини у стратегії просторового розвитку території територіальної громади, базі геоданих та у плані реалізації, в тому числі розділ Функціональне зонування території територіальної громади (план зонування території територіальної громади) - містить інформацію щодо меж існуючих та проектних функціональних зон усієї території територіальної громади, виду функціонального призначення та правового режиму використання територій в кожній зоні, в тому числі режиму забудови територій, визначених для містобудівних потреб, ландшафтної організації території, переліку переважних та супутніх видів цільового призначення земельних ділянок, які можуть встановлюватися в межах відповідної функціональної зони.

На виконання вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 01.09.2021 № 926, Житомирською міською радою прийнято рішення "Про розроблення Комплексного плану просторового розвитку території Житомирської міської територіальної громади Житомирського району Житомирської області" за № 458 від 24.12.2021.

Тобто одночасно із оспорюваним рішенням про зміну санітарно-захисної зони міською радою прийнято рішення про розроблення Комплексного плану просторового розвитку території громади, при розробці якого, в картографічних матеріалах "Плану зонування території м. Житомира", який є невід`ємною частиною цього плану, буде оновлено інформацію у частині санітарно-захисних зон підприємств, в тому числі тих, що закрилися, або здійснили передислокацію.

При цьому, усі обов`язкові етапи розроблення даної містобудівної документації, встановлені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядком розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації, передбачені рішенням №458 від 24.12.2021.

Таким чином, оспорюване прокурором рішення саме по собі ще не є внесенням змін до містобудівної документації, а є виконанням вимог Генерального плану міста Житомира та Плану зонування міста Житомира. Стверджувати про зміну містобудівної документації можливо лише після затвердження оновленої містобудівної документації у складі Комплексного плану просторового розвитку території Житомирської міської територіальної громади, який включатиме й розділ Функціональне зонування території територіальної громади (план зонування території територіальної громади).

Крім того, у позові прокурор зазначає, що зменшення санітарно-захисної зони навколо підприємства ПрАТ "Електровимірювач" впливає на санітарно-епідеміологічне благополуччя громади.

Суд враховує, що відповідно до ст.1 Закону України "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" санітарне та епідемічне благополуччя населення - це стан здоров`я населення та середовища життєдіяльності людини, при якому показники захворюваності перебувають на усталеному рівні для даної території, умови проживання сприятливі для населення, а параметри факторів середовища життєдіяльності знаходяться в межах, визначених санітарними нормами.

Відповідно до розділу 5 Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 19 червня 1996 р. №173, встановлено вимоги до розташування та організації виробничої території.

Так, до складу виробничої території входять: промислова, комунально-складська, науково-виробнича зони, споруди зовнішнього транспорту та міської вулично-дорожньої мережі. Розміщення вказаних зон визначається містобудівними і санітарно-гігієнічними нормами відповідно до санітарної класифікації підприємств, профілізації населеного пункту, особливостей місцевих умов і т.ін (п.5.1).

Промислові, сільськогосподарські та інші об`єкти, що є джерелами забруднення навколишнього середовища хімічними, фізичними та біологічними факторами, при неможливості створення безвідходних технологій повинні відокремлюватись від житлової забудови санітарно-захисними зонами (п.5.4).

Розміри санітарно-захисних зон для промислових підприємств та інших об`єктів, що є джерелами виробничих шкідливостей, слід встановлювати відповідно до діючих санітарних норм їх розміщення при підтвердженні достатності розмірів цих зон за "Методикой расчета концентраций в атмосферном воздухе вредных веществ, содержащихся в выбросах предприятий" ОНД-86, розрахунками рівнів шуму та електромагнітних випромінювань з урахуванням реальної санітарної ситуації (фонового забруднення, особливостей рельєфу, метеоумов, рози вітрів та ін.), а також даних лабораторних досліджень щодо аналогічних діючих підприємств та об`єктів (п.5.5).

Основою для встановлення санітарно-захисних зон є санітарна класифікація підприємств, виробництв та об`єктів, що наведена у додатку №4 (п.5.6).

Відповідно до наведеної класифікації ПрАТ "Електровимірювач" належить до V класу шкідливості, що не заперечується сторонами, для якого санітарно-захисна зона має становити 50 м.

Отже, при прийнятті оскаржуваного рішення міською радою дотримано нормативно-встановленого розміру санітарно-захисної зони для даного підприємства.

При цьому, прокурором не доведено належними та допустимими доказами наявність будь-якого негативного впливу на санітарно-епідеміологічне благополуччя територіальної громади чи заподіяння їй шкоди ухваленим рішенням.

Також, слушними є пояснення відповідача, що в подальшому, за результатом виконання містобудівної документації закриття чи винесення з відповідної території режимоутворюючого об`єкту, втрачає актуальність й дія санітарно-захисної зони для нього.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що рішення Житомирської міської ради №467 від 24.12.2021 "Про зміну санітарно-захисної зони в Плані зонування м. Житомира" прийнято із дотриманням вимог ч.2 ст.2 КАС України, підстави для його скасування відсутні.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" зазначив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у п.36 справи "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), від 01.07.2003 №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідачем доведено правомірність свого рішення, а тому відсутні підстави для задоволення позовних вимог.

З огляду на відмову у задоволенні позовних вимог, відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250 КАС України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.А.Шуляк

Повний текст складено: 17 червня 2024 р.