Справа № 580/12599/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року справа № 580/12599/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання В.С.Проценко розглянув за правилами загального позовного провадження адміністративну справу № 580/12599/23 за позовом фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС України у Черкаській області (вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ ВП 44131663), Головного управління ДПС України у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника 7, м. Житомир, 10003, ) про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

28.12.2023 вх. 58799/23 позивач у позовній заяві просить з урахуванням заяви від 12.03.2024 вх. 12972/24:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Житомирській області щодо видачі наказу від 05.07.2023 №1569-п на проведення фактичної перевірки;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023 №.

Ухвалою від 17.05.2024 прийнята позовна заява до розгляду, відкрите провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні), здійснений перехід зі спрощеного до загального провадження.

Згідно із частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі під час розгляду справи у порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначив, що 10.07.2023 посадовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області здійснена фактична перевірка діяльності позивача, що проведена на підставі наказу органу ДПС від 05.07.2023 № 1569-п на господарському об`єкті (магазині) позивача, розташованому поза межами основного місця обліку, за адресом: АДРЕСА_2 . Під час здійснення перевірки інтереси позивача представляла керуюча магазином ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 ). За результатами перевірки посадовими особами Головного управління ДПС у Житомирській області, які проводили перевірку, складений акт фактичної перевірки від 14.07.2023, зареєстрований за №12183/06/05/РРО/ НОМЕР_1 . 11.08.2023 поштою позивач отримав податкові повідомлення-рішення (далі - ППР), що прийняті Головним управлінням ДПС у Черкаській області на підставі висновків акта: ППР від 10.08.2023 № на суму штрафних санкцій 5100 грн (порушення п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (надалі - Закон №265), ППР від 10.08.2023 № на суму фінансових санкцій 11444,70 грн (порушень п. 1, 2 ст. 3 Закону №265), ППР від 10.08.2023 № на суму 1020 грн (порушення п. 44.3 ст. 44, п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України №2755). Позивач вважає, що унаслідок незаконно проведеної фактичної перевірки неправомірно застосовані фінансові санкції, тому (як стверджує в позовній заяві представник позивача) з метою ефективного захисту прав та законних інтересів позивача звертається до суду з метою визнання дій протиправними Головного управління ДПС у Житомирській області щодо передумови - видання наказу на проведення фактичної податкової перевірки.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧІВ

Відповідач - Головне управління ДПС України у Черкаській області позов не визнає, 16.04.2024 вх.19386/23 подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що на виконання завдань доведених листом ДПС України від 15.05.2023 №10972/7/99-00-07-04-02-07, на підставі якого була видана службова записка управління податкового аудиту ГУ ДПС у Житомирській області від 03.07.2023 №2193/06-30-07-06, та відповідно до аналізу розрахункових документів проведених через РРО/ПРРО (дані СОД РРО) суб`єктом господарювання, яким здійснений продаж горілки (код УКТЗЕД ) за відомостями у відповідній графі почекових даних РРО/ПРРО для реквізитів марки акцизного податку (далі - МАП) відсутня інформація про серію та номер марки акцизного податку, тому встановлено факти порушення ФОП ОСОБА_1 порядку програмування РРО/ПРРО. Відповідач зазначає, що позивачем допущено посадових осіб відповідача до проведення фактичних перевірок без зауважень щодо неможливості проведення такої перевірки. Фактичні перевірки позивача реально проведені та за їх результатами складено акти. Доказів непред`явлення або ненадання, платнику податків (його посадовим (службовим) особам або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції) вищезазначених документів, встановлених п. 81.1 ст. 81 Кодексу №2755, позивачем не надано, дії Головного управління ДПС у Черкаській області щодо оформлення та видачі наказу на проведення фактичних перевірок позивача, проведення самих фактичних перевірок є такими, що відповідають Конституції України, Кожексу №2755 та іншим нормативно-правовим актам, позовні вимоги не належать до задоволення. За результатами фактичної перевірки проведеної відповідно нaкaзy ГУ ДПС у Житомирській області, за місцем фактичного провадження діяльності за адресою: АДРЕСА_2 (акт перевірки № 12183/06/05/РРО/), встановлено порушення та винесені податкові повідомлення - рішення від 10.08.2023: № на суму 1020,0 грн - не забезпечено зберігання первинних документів (накладні на товари, що знаходяться в реалізації); № на суму 5100 грн - не проведено розрахункові операції через РРО з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) ( із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості; № на суму 11444,70 грн (7629.80*150%) - не проведення розрахункової операції через РРО з фіскальним режимом роботи, та відповідно нероздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункових операційу сфері торгівлі, громадського харчування та послуг з відображенням марок акцизного податку.

Відповідач - ДПС у Житомирській області позов не визнав, 12.05.2023 вх.9032/23 подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що працівниками ГУ ДПС у Житомирській області відповідно до наказу Про проведення фактичної перевірки від 05.07.2023 № 1569-п на підставі ст. 19-1, ст.20, пп.75.1.3 п. 75.1 ст.75, пп. 80.2.2 п.80.2 ст. 80 Кодексу №2755 у зв`язку з наявністю інформації, що свідчить про ймовірні порушення платником податків законодавства, контроль за якими покладений на контролюючі органи, враховуючи доповідну записку управління податкового аудиту від 03.07.2023 №2193/06-30-07-06, згідно направлень на проведення перевірки від 05.07.2023 №2688 та №2687, проведено фактичну перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за адресою: АДРЕСА_2 . За результатами перевірки складений акт фактичної перевірки від 14.07.2023 №12183/06/05/PPO/ НОМЕР_1 , яким встановлено порушення Позивачем п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг (із змінами та доповненнями)» (далі - Закон №265/95-ВР) та п.44.3 ст.44, п.85.2 ст.85 Кодексу. На підставі встановлених порушень, викладених в акті фактичної перевірки, ГУ ДПС у Черкаській області винесено наступні податкові повідомлення-рішення від 10.08.2023: від № , №, № . Відповідач покликаючись на постанову Верховного Суду від 04.03.2021 у справі №803/1171/17 зазначив, що під час призначення перевірки на підставі пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 Кодексу повинні існувати конкретні фактичні обставини та передумови, що дозволяють податковому органу керуватись вказаною правовою нормою у призначенні (проведенні) такої перевірки, а підстави проведення перевірки, зазначені в документах на перевірку, повинні бути очевидними і зрозумілими не лише для контролюючого органу, але й для платника податків, що безпосередньо пов`язано з реалізацією останнім права на захист своїх інтересів. Верховний Суд вказав, що наявність службової записки з викладенням інформації, що свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладений на органи державної податкової служби, може розглядатись як передбачена пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 Кодексу підстава для проведення фактичної перевірки та відповідно може мати наслідком прийняття наказу на проведення фактичної перевірки. У відзиві щодо спірних індивідуальних актів зазначив, що позивач не надав повного переліку документів для проведення перевірки, у контролюючого органу були законні підстави провести перевірку з використанням наявної у нього податкової інформації за відсутності дотримання вимог законодавства під час реалізації підакцизних товарів. Надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку. Обов`язок платника податків зберігати документи й надавати їх під час перевірки контролюючому органу кореспондує з компетенцією контролюючого органу здійснювати перевірку на підставі документів. Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється нормами п. 44.6 ст. 44 Кодексу №2755 до їх відсутності, тому у зв`язку із порушенням ФОП ОСОБА_1 п. 85.2 ст. 85 Кодексу №2755 (ненадання платником податків посадовим (службовим) особам контролюючих органів у всіх запитуваних документів, що належать або пов`язані з предметом перевірки), на підставі п. 121.1 ст. 121 Кодексу №2755 ГУ ДПС у Житомирській області правомірно винесено податкове повідомлення-рішення від 10.08.2023 № на суму 1 020 грн - штрафна санкція. Під час проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 встановлено, що позивач не проводив розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування для алкогольних виробів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД -зафіксований факт порушення пункту 11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (Закон №265): проведено розрахункову операцію через реєстратор розрахункових операцій без використанням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів - через РРО з фіскальним номером № згідно чеку №231 від 14.01.2023 реалізовано горілку без зазначення кількості товару та з відсутністю коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в фіскальному чеку №312 від 23.06.2021 під час реалізації пива «Гараж», тому на підставі п. 7 ст. 17 Закону №265 ГУ ДПС у Житомирській області правомірно винесено податкове повідомлення-рішення від 07.04.2023 на суму 5 100 грн. За результатом проведення перевірки посадовими особами контролюючого органу встановлено, що через РРО з фіскальним номером № реалізовано горілку «Первак КФ Домашня пшен. подв.» за ціною 219,40 грн згідно чеку №38 від 01.01.2023 без зазначення обов`язкового реквізиту - марки акцизного податку та 01.01.2023 згідно чеку №133 було реалізовано горілку «Green Day» 0,5 літра за ціною 116,70 грн - без зазначення обов`язкового реквізиту марки акцизного податку. Всього у період з 01.01.2023 до 10.07.2023 перевіркою встановлено не проведення розрахункових операцій з видачею фіскальних чеків встановленої форми та змісту із зазначенням обов`язкового реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 7629,80 грн, відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарования - платником акцизного податку, як зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу відповідного розрахункового, тому створення і роздрукування та видача покупцеві документу з таким недоліком з подальшою передачею інформації до інформаційних баз контролюючого органу не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого п. 2 ст. 3 Закону №265, тому на підставі виявлених порушень Закону №265 нарахована позивачу штрафна санкція у суму 11 335,00 грн.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, відповідно до наказу від 05.07.2023 № 1569-п «Про проведення фактичної перевірки» на підставі ст. 19-1, ст.20, пп. 75.1.3 п. 75.1 ст.75, пп. 80.2.2 п.80.2 ст. 80 Кодексу №2755 у зв`язку з наявністю інформації, що свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за якими покладено на контролюючі органи, враховуючи доповідну записку управління податкового аудиту від 03.07.2023 №2193/06-30-07-06, згідно направлень на проведення перевірки від 05.07.2023 № 2688 та №2687, працівниками ГУ ДПС у Черкаській області проведена фактична перевірка фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами перевірки складений акт фактичної перевірки від 14.07.2023 №12183/06/05/PPO/ НОМЕР_1 , яким встановлено порушення позивачем п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону № 265 та п.44.3 ст.44, п.85.2 ст.85 Кодексу№2755.

ГУ ДПС у Черкаській області прийняті податкові повідомлення-рішення від 10.08.2023: № , згідно з яким до позивача застосовано штрафну санкцію на суму 5100 грн (відповідно до п. 11 ст. 3 Закону №265/95-BP); № , згідно з яким до позивача застосовано штрафну санкцію на суму 11 335 грн (відповідно до п. 1, 2 ст. 3 Закону №265/95-ВР); № згідно з яким до позивача застосовано штрафну санкцію на суму 1020 грн (відповідно до п.44.3 ст.44, п.85.2 ст.85 Кодексу).

Позивач вважає, що унаслідок незаконно проведеної фактичної перевірки - неправомірно застосовані фінансові санкції, тому (як стверджує в позовній заяві представник позивача) з метою ефективного захисту прав та законних інтересів позивача звертається до суду з метою визнання дій протиправними Головного управління ДПС у Житомирській області щодо видання наказу на проведення фактичної податкової перевірки.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені представниками позивача та відповідача, третьою особою аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову належить відмовити повністю з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Згідно з п. 41.1 ст. 41 Податкового кодексу України (далі - Кодекс №2755) контролюючими органами є органи державної податкової служби - щодо податків, які справляються до бюджетів та державних цільових фондів, а також стосовно законодавства, контроль за дотриманням якого покладається на органи державної податкової служби. Згідно з пунктом 75.1 ст.75 Кодексу №2755 контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами). Відповідно до ст. 81 Кодексу визначено умови та порядок допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення документальних виїзних та фактичних перевірок (п. 81.1 ст.81 Кодексу №2755). Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Згідно з пп. 44.1, 44.2 ст. 44 Кодексу №2755 для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно до п. 44.6 ст. 44 Кодексу №2755 у разі, якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абз. 2 п. 44.7 цієї статті, платник податків не надає посадовим особам органу державної податкової служби, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Відповідно до пункту 85.2 статті 85 Кодексу №2755 платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам органів державної податкової служби у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

Відповідно до ст. 2 Закону №265 реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо. Розрахункова операція - приймання від покупця готівкових коштів, платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо за місцем реалізації товарів (послуг), видача готівкових коштів за повернутий покупцем товар (ненадану послугу), а у разі застосування банківської платіжної картки - оформлення відповідного розрахункового документа щодо оплати в безготівковій формі товару (послуги) банком покупця або, у разі повернення товару (відмови від послуги), оформлення розрахункових документів щодо перерахування коштів у банк покупця; фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний фіскальний звітний чек) реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час створення якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься відповідно до фіскальної пам`яті реєстратора розрахункових операцій або фіскального сервера контролюючого органу. Відповідно до пункту 7 ст. 3 Закону №265 програмні реєстратори розрахункових операцій та фіскальний сервер контролюючого органу повинні забезпечувати можливість одержання в автоматичному режимі даних про електронні розрахункові документи від фіскального сервера контролюючого органу, необхідних для формування засобами програмного реєстратора розрахункових операцій та передачі до фіскального сервера контролюючого органу фіскальних звітів та електронних фіскальних звітних чеків за відповідний період. Відповідно до п. 7 ст. 17 Закону № 265 за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції в розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Відповідно до п.1, 2 ст.3 Закону №265 суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послут, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: проводити розрахункові операції на повну суму покупки(надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із 2. застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; видавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неі, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми на повну суму проведеної операції.

Наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 №13 затверджене Положення про форму та зміст розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної використанням книги обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми № ЗВР - 1 Звіту про використання книги обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок)(далі - Положення №13). Вказаним нормативним актом визначено форми i зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням Інтернету, при здійснені розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; приймання комерційними агентами банків та небанківськими фінансовими установами готівки для подальшого її переказу з використанням програмно - технічних комплексів самообслуговування (далі - ПТКС) за винятком ПТКС, що дають змогу користувачеві здійснювати виключно операції з отримання коштів. Відповідно до п. 3 Розділу І Положення №13 встановлені в Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. Згідно з п. 2 Розділу ІІ Положення № 13 фіскальний чек має містити обов`язкові реквізити, зокрема цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (рядок 9). Відповідно до п. З Розділу І Положення № 13 у разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Згідно з п. 1 ст. 17 Закону №265 у разі встановлення протягом календарного року в ході перевірки факту не проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; не роздрукування відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом; товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше (100%); 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення.

Встановлені в Положенні №13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Згідно із пунктом 3 Наказу № 306 вимоги до форми і змісту розрахункових документів у частині: створення електронних розрахункових документів; відображення найменування суб`єкта господарювання; цифрового значення штрихового коду товару; заокруглення суми до сплати; зазначення валюти операції; найменування платіжної системи; QR-коду не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності Наказу № 306. До 01.08.2021 РРО, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій та які не перебували на обліку в контролюючих органах до дня набрання чинності цим наказом, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону № 265 з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до наказу.

Згідно з пунктом 1 статті 17 Закону № 265 за порушення вимог Закону №265 до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання: 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за порушення, вчинене вперше; 150 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів (робіт, послуг) - за кожне наступне вчинене порушення (пункт 1 статті 17 Закону № 265); у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості (пункт 7 статті 17 Закону № 265).

Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 02.02.2021 у справі №826/13307/17, відповідно до частини першої пункту 85.2 статті 85 Кодексу №2855 платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки. Цьому обов`язку кореспондує право контролюючого органу під час проведення перевірок вимагати і отримувати у платників податків первинні фінансово-господарські, бухгалтерські та інші документи (в тому числі, засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності) їх копії), що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Таке право закріплене нормою пункт 85.4 статті 85 Кодексу №2755.

Наказом Міністерства фінансів України під 08.06.2021 №329 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 24 червня 2021 року за №832/36454, набрав чинності 01 липня 2021 року) (далі - Наказ №329) розділ 11, III Положення №13 викладено у новій редакції. Положення №13 у редакції Наказу №329 щодо форми фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскального касового чеку видачі коштів доповнено новим реквізитом - цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством (рядок 9). Відповідно до п. 2 Наказу №329 до 01.10.2021 вимоги до форми і змісту розрахункових документів в частині цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої не поширюються на розрахункові документи, що створюються реєстраторами розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій до дня набрання чинності цим наказом; до 01.10.2021 реєстратори розрахункових операцій, версії внутрішнього програмного забезпечення яких включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, за наявності технічних можливостей мають бути доопрацьовані їх виробниками (постачальниками) відповідно до статті 12 Закону №265 з метою забезпечення можливості виконання всіх вимог до форми і змісту розрахункових документів, відповідно до цього наказу. Запровадженню такого реквізиту фіскального касового чека, як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої, передувало внесення постановою Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 № 97 змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.12.2010 №1251, в частині обов`язкових реквізитів марок акцизного податку для алкогольних напоїв - додані двомірний штрих-код швидкого реагування.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 19.06.2020 у справі №140/388/19, акт перевірки є службовим документом податкового органу, в якому фіксуються виявлені порушення платником податкового законодавства, контроль за дотриманням якого здійснюється податковим органом, водночас акт містить доказову інформацію про факти і зміст самого порушення платника податків.

Встановлене перевіркою порушення невідповідності розрахункових документів, підтверджується наявною інформацією в системі РРО/ПРРО згідно звітності-відомостей наданих платником податку у звязку із реалізацією підакцизних товарів та матеріалами справи.

Надаючи оцінку позовній вимозі щодо протиправності дій Головного управління ДПС у Житомирській області щодо видання наказу від 05.07.2023 №1569-п на проведення фактичної перевірки, суд зазначає таке.

Фактична перевірка проводиться контролюючими органами в межах їх повноважень у випадках та у порядку, встановлених Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Передумовою проведення фактичної перевірки з підстав, передбачених пп. 80.2.2 п. 80 ст. Кодексу №2755, є наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на органи державної податкової служби. Предметом перевірки в даному випадку можуть бути як обставини здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів, так і взагалі наявність/відсутність факту порушення платником податків будь-якого законодавства (податкового), контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Управління податкового аудиту ГУ ДПС у Житомирській області доповідною запискою від 03.07.2023 №2193/06-30-07-06 повідомило начальника ГУ ДПС у Житомирській області про необхідність організації та проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) за адресою місця здійснення діяльності: АДРЕСА_2 .

Верховний Суд у постанові від 04.03.2021 у справі №803/1171/17 виснував, що під час призначення перевірки на підставі пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 Кодексу №2755 повинні існувати конкретні фактичні обставини та передумови, які дозволяють податковому органу керуватись вказаною правовою нормою при призначенні (проведенні) такої перевірки, а підстави проведення перевірки, зазначені в документах на перевірку, повинні бути очевидними і зрозумілими не лише для контролюючого органу, але й для платника податків, що безпосередньо пов?язано з реалізацією останнім права на захист своїх інтересів. Верховний Суд зазначив, що наявність службової записки з викладенням інформації, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на органи державної податкової служби, може розглядатись як передбачена пп. 80.2.2 п. 80.2 ст. 80 Кодексу №2755 підстава для проведення фактичної перевірки та відповідно може мати наслідком прийняття наказу на проведення фактичної перевірки.

Згідно положень пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 Кодексу №2755 наказ про проведення фактичної перевірки може бути прийнятий незалежно від настання певних обставин та спрямований на реалізацію завдань та функцій, покладених на контролюючий орган, а також може бути прийнятий за результатами аналізу інформації щодо діяльності суб?єкта господарювання.

Реалізуючи повноваження щодо здійснення контролю за дотриманням суб?єктами господарювання вимог законодавства та функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пального, що в силу приписів ст. 16 Закону №481/95-BP покладені на відповідача, посадовими особами ГУ ДПС у Житомирській області було проведено саме фактичну перевірку на підставі мотивованого управлінського рішення у формі наказу від 05.07.2023 №1569-п, що є правомірним.

Верховний Суд у постанові від 25.04.2023 у справі №520/3328/2020 зазначив: формулювання конкретного змісту наказу є дискрецією контролюючого органу з обов`язковим, однак, дотриманням вимог норм абз. 3 п. 81.1 ст. 81 Кодексу щодо змісту наказу про проведення перевірки. При встановленні однією правовою нормою декількох самостійних підстав для проведення перевірки конкретна з них не обов?язково має бути сформульована тотожно до змісту правової норми, якою ця підстава встановлена, проте повинна бути чітко визначена та відповідати правовій нормі.

Відповідно до практики Верховного Суду, викладеній у постанові від 07.11.2019 у справі №140/391/19, норма пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 Кодексу №2755 дозволяє проведення фактичної перевірки, у тому числі на виконання функцій контролюючого органу, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, в силу приписів ст. 16 Закону №481/95-ВР . Верховний Суд у постановах від 05.11.2018 у справі № 803/988/17, від 10,04.2020 у справі N? 815/1978/18, від 03.11.2022 у справі № 320/8042/21 дійшов висновку, що здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального є самостійною обставиною з якою законодавець пов?язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб?єктів господарювання за умови дотримання процедурних питань та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства.

За встановлених обставин достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин (виробництво і обіг спирту, алкогольних напоїв та потюнових виробів, пального). На підставі наказу від 05.07.2023 посадових осіб ГУ ДПС у Житомирській області допущено до проведення перевірки платником податків, представником позивача в направленнях на проведення перевірки здійснено відмітку про допуск на проведення фактичної перевірки за місцем здійснення господарської діяльності і, в подальшому, складений акт фактичної перевірки.

У постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду відступила від висновків про застосування норми права у подібних правовідносинах у частині того, що саме на етапі допуску до перевірки платник податків може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного здійснення податкового контролю щодо себе; а також що допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні та проведенні відповідної документальної виїзної або фактичної перевірки, які викладено в постановах Верховного Суду від 13.03.2018 (справа №804/1113/16), від 24.05.2019 (справа № 826/16221/15), від 03.10.2019 (справа №820/850/16), від 16.10.2019 (справа № 820/11291/15), від 22.11.2019 (справа №815/4392/15) тощо.

Верховний Суд у постановах від 21.02.2020 у справі №826/17123/18, від 01.09.2020 у справі №320/2647/19 сформулював позицію, відповідно до якої у разі, якщо контролюючим органом була проведена перевірка на підставі наказу про її проведення і за наслідками такої перевірки прийнято податкові повідомлення-рішення чи інші рішення, то наказ як акт індивідуальної дії реалізований застосуванням. Належним способом захисту порушеного права платника податків у такому випадку є саме оскарження рішення, прийнятого за результатами перевірки.

Беручи до уваги висновки Верховного Суду, доводи позивача про порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення фактичної перевірки, та, зокрема, стосовно відсутності конкретних підстав для проведення перевірки, не належать оцінці та перевірці судом з огляду на оскарження позивачем рішень про застосування фінансових санкцій, позаяк спірний наказ реалізований його застосуванням, а негативні наслідки для позивача тягнуть саме рішення, якими до позивача застосовані фінансові санкції.

Надаючи оцінку правомірності винесення податкового повідомлення-рішення від 10.08.2023 № у сумі 1020 грн, суд зазначає таке.

Надання платником податків фінансово-господарських документів під час проведення перевірки є необхідною умовою підтвердження правомірності задекларованих платником показників податкового обліку. Обов`язок платника податків зберігати документи й надавати їх під час перевірки контролюючому органу кореспондує з компетенцією контролюючого органу здійснювати перевірку на підставі документів.

Ненадання платником податків документів на підтвердження задекларованих показників податкового обліку прирівнюється за тлумаченням п. 44.6 ст. 44 Кодексу №2755 до їх відсутності. Дана норма вимагає наявність документів на час складення податкової звітності, встановлює правило щодо надання платником податків документів для перевірки, а також юридичний наслідок недотримання цього правила як виключення факту наявності документів на час складення податкової звітності. Вона є складовою механізму правового регулювання податкового обліку і не входить в будь-яку конкуренцію з процесуальними нормами, якими встановлені правила доказування в адміріртративному судочинстві (аналогічну позицію висловлено у постанові Верховного Суду від 01.06.2022 у справі №280/597/19).

Відповідно до п. 121.1 ст. 121 Кодексу №2755 незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 Кодексу №2755 строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - передбачає накладення штрафу у сумі 1 020 гривень.

Під час проведення перевірки ФОП ОСОБА_1 контролюючим органом надісланий запит про надання документів від 10.07.2023, що отриманий директором магазину як представником позивача ОСОБА_2 , про що свідчить власноручний підпис вказаної особи у відповідному полі запиту і не заперечено позивачем.

14.07.2023 контролюючим органом складений акт, що засвідчує факт відмови від надання документів №527/06-30-07-06/2514900/50.

Доказів на підтвердження надання позивачем запитуваних документів контролюючим органом матеріали справи не містять.

Після початку проведення перевірки у позивача виникає обов`язок надання контролюючому органу інформації та її документального підтвердження з питань меж предмету перевірки. Неподання або несвоєчасне подання до контролюючого органу документів під час здійснення податкового контролю має наслідком застосування до платника податків відповідальності у вигляді штрафу. Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 17.07.2019 у справі № 840/3758/18 та від 19.04.2023 у справі №360/2657/21.

З огляду на те, що ФОП ОСОБА_1 у порушення п. 85.2 ст. 85 Кодексу №2755 не надані особам контролюючих органів документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки, суд дійшов висновку про правомірність податкового повідомлення-рішення від 10.08.2023 № у сумі 1 020 грн.

Надаючи оцінку правомірності податкового повідомлення-рішення від 10.08.2023 № у сумі 5100 грн, суд зазначає таке.

Перевіркою встановлений факт проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості. Під час проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 встановлено, що позивач не проводив розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування для алкогольних виробів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, тому зафіксований факт порушення пункту 11 статті 3 Закону №265: проведено розрахункову операцію через реєстратор розрахункових операцій без використанням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів: по РРО з фіскальним номером № згідно чеку №231 від 14.01.2023 реалізовано Горілку особливу «Українська особл.» без зазначення кількості товару, контролюючим органом встановлено відсутність коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД в фіскальному чеку №312 від 23.06.2021 під час реалізації пива «Гараж».

Суд дійшов висновку про правомірність винесеного ГУ ДПС у Житомирській області податкового повідомлення-рішення від 07.04.2023 у сумі 5 100 грн.

Надаючи оцінку правомірності податкового повідомлення-рішення від 10.08.2023 № у сумі 11 335 грн, суд зазначає таке.

Під час проведення перевірки посадовими особами контролюючого органу встановлено, що по РРО з фіскальним номером № реалізована горілка «Первак КФ Домашня пшен. подв.» за ціною 219,40 грн, згідно чеку №38 від 01.01.2023 без зазначення обов`язкового реквізиту марки акцизного податку, 01.01.2023 згідно чеку №133 реалізовано горілку «Green Day» 0,5 літра за ціною 116,70 грн без зазначення обов`язкового реквізиту марки акцизного податку.

У період з 01.01.2023 до 10.07.2023 перевіркою встановлено не проведення розрахункових операцій з видачею фіскальних чеків встановленої форми та змісту із зазначенням обов`язкового реквізиту цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 7629,80 грн.

Встановлені в Положенні № 13 вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов?язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 02.02.2023 у справі №500/6845/21.

Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 зазначив: варто розрізняти недолік реквізиту у розрахунковому документі від відсутності відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку дійсно неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, натомість, у другому випадку безпосередньо Положення № 13 вказує, що такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Наказом Міністерства фінансів України від 18.06.2020 № 306, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 06.07.2020 за № 624/34907 (далі - Наказ № 306), внесені зміни до Положення № 13, зокрема, розділів II, III Положення № 13 та викладено у новій редакції, що передбачає нові обов`язкові реквізити фіскального касового чеку на товари (послуги) та фіскальних касових чеків видачі коштів.

Відсутність такого реквізиту у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарования - платником акцизного податку, як зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами) позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, я так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого п. 2 ст. 3 Закону №265, тому суд дійшов висновку про правомірність винесення контролюючим органом податкового повідомлення-рішення від 10.08.2023 № у сумі 11 335 грн.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Верховний Суд у постанові від 02.02.2023 у справі №500/6845/21 108752254 змінив в частині обґрунтування висновків суду, позаяк під час касаційного перегляду знайшли своє підтвердження доводи позивача про протиправність притягнення її до відповідальності на підставі пункту 1 статті 17 Закону №265/95-ВР за порушення вимог пункту 1 статті 3 Закону №265/95-ВР, проте оскільки штрафні санкції, визначені податковим повідомленням-рішення застосовані також і за порушення позивачем вимог пункту 2 статті 3 Закону №265/95-ВР, а їх загальний розмір розраховувався відповідно до вимог пункту 11 Прикінцевих положень Закону №265/95-ВР, суд касаційної інстанції вважає, що безпідставність посилання на пункт 1 статті 3 Закону №265/95-ВР в рішенні не тягне за собою його протиправність. Доводи позивача про те, що за допущене ним порушення передбачена відповідальність Кодексом України про адміністративні правопорушення не впливають на вищенаведені висновки суду, оскільки притягнення посадової особи до адміністративної відповідальності не звільняє безпосередньо суб`єкта господарювання від відповідальності фінансової.

На офіційному порталі ДПС України розміщена загальнодоступна інформація (опубліковано 19 травня 2021): як перевірити акцизну марку та встановити легальність походження алкоголю (https://tax.gov.ua/media-tsentr/novini/469343.html). На веб-порталі ДПС можна перевірити марки акцизного податку для маркування алкогольних напоїв, тобто встановити легальність походження алкогольного напою (https://kyiv.tax.gov.ua/media-ark/news-ark/473958.html).

Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише під час продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.

Відсутність у фіскальному чеку на товари (послуги), виданому суб`єктом господарювання - платником акцизного податку такого реквізиту, як цифрове значення штрихового коду товару, позбавляє такий документ статусу розрахункового, відповідно, створення і роздрукування, а так само видача покупцеві документу з таким недоліком не може вважатися належним виконанням обов`язку, встановленого пунктом 2 статті 3 Закону №265/95-ВР.

Суд, оцінюючи доводи та надані докази, на підставі аналізу законодавства та встановленого актом порушенння податкової дисципліни позивачем у сфері господарювання, дійшов висновку про правомірність податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Черкаській області від 10.08.2023: № у сумі 1020,0 грн ; № у сумі 5100 грн; № у сумі 11444,70 грн ( 7629.80*150%) на підставі складеного носія інформації - акта фактичної перевірки про виявлені правопорушення працівниками Головного управління ДПС у Житомирській області, тому під час застосування міри відповідальності до порушника - платника податків відповідач діяв правомірно - у межах повноважень, у порядку і у спосіб, що передбачений до п. 2, п.11 ст. 3, п. 1, 7 ст. 17 Закону України «Про застосусвання реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265, п. 121.1 ст. 121 Кодексу №2755, тому у задоволенні адміністративного позову належить відмовити.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України судові витрати не розподіляються.

Керуючись ст.2, 90, 139, 242-246, 255, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Судові витрати не розподіляються.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_3 адреса: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головного управління ДПС у Черкаській області [вул. Хрещатик 235, м. Черкаси, 18002, ];

відповідач: Головного управління ДПС України у Житомирській області [вул. Юрка Тютюнника 7, м. Житомир, 10003 код ЄДРПОУ 18].

Рішення суду складене 14.06.2024.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА