Справа № 580/3695/23
Суддя: Кобаль Михайло Іванович
Дата ухвалення: 2024-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/3695/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Гаврилюк В.О.,
Суддя-доповідач Кобаль М.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Кобаля М.І.,

суддів Бужак Н.П., Костюк Л.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну Головного управління Державної податково служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 березня 2024 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «КОЛЛ-ТРЕЙД» до Головного управління Державної податково служби у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішення і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «КОЛЛ-ТРЕЙД» (далі по тексту - позивач, ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД») звернулося до суду із адміністративним позовом до Головного управління Державної податково служби у Черкаській області (далі по тексту - відповідач, ГУ ДПС у Черкаській області) в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Черкаській області № 1069 від 24.04.2023 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати ГУ ДПС у Черкаській області виключити ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості:

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача судові витрати та витрати на правову та правничу допомогу.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08 березня 2024 року зазначений адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити повністю.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції було порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження, та відмову в задоволенні клопотань представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, виходячи з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Частиною 1 ст. 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» зареєстроване 18.08.2022, основний вид діяльності - 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Між ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» та ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП» було укладено договір поставки № 091222 від 09.12.2022, на підставі якого видано рахунки на оплату товару (горіхів кеш`ю, мигдалю, арахісу) № 59 від 09.12.2022 на суму 1824000 грн, № 76 від 14.12.2022 на суму 1458000 грн, № 95 від 28.12.2022 на суму 2 219 895,60 грн.

У свою чергу, ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП», як покупцем, здійснено оплату товару згідно виданих рахунків, що підтверджується інструкціями № 42 від 09.12.2022 на суму 1824000 грн, № 43 від 14.12.2022 на суму 1458000 грн, № 52 від 28.12.2022 на суму 2219895,60 грн. Також покупець надіслав листи щодо уточнення призначень платежу № 091222 від 09.12.2022, № 141222 від 14.12.2022, № 281222 від 28.12.2022.

За фактом першої події, попередніх оплат, ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» подано на реєстрацію податкові накладні № 22 від 09.12.2022, № 33 від 14.12.2022 та № 57 від 28.12.2022.

Згідно видаткових накладних № 1 від 03.01.2023, № 19 від 06.01.2023, № 21 від 13.01.2023 позивач здійснив поставку ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП» оплачений товар.

Між ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» та ФОП ОСОБА_1 укладено договір на перевезення вантажів автомобільним транспортом № 30/11 від 30.11.2022, на підставі якого здійснювалось транспортування товару та підтверджується ТТН № 4 від 03.01.2023, № 5 від 06.01.2023 та № 6 від 13.01.2023.

Згідно Актів наданих послуг № 1/7780 від 03.01.2023, № 2/7780 від 06.01.2023, № 3/7780 від 13.01.2023, та платіжних інструкцій № 60, 61, 62 від 09.03.2023 підтверджується здійснення надання послуг перевезення та їх оплата.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Черкаській області прийнято рішення № 4805 від 30.12.2022 про відповідність платника податку ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» критеріям ризиковості платника податку, на підставі п. 8 критеріїв ризиковості, у зв`язку із виявленням невідповідності визначених платником податку видів діяльності наявним у платника податку засобам. Відсутня інформація щодо зберігання імпортованого товару. Не подано звіт 20-ОПП.

За наслідками розгляду повідомлення позивача про невідповідність критеріям ризиковості від 10.01.2023 з наданими документами, податковим органом прийнято рішення № 158 від 19.01.2023 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, на підставі п. 8 критеріїв ризиковості Порядку, та зазначено коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості: 03, 06, 11, 12 за господарськими операціями із постачання за період з 09.12.2022 по 28.12.2022 (код УКТЗЕТ ), а також у зв`язку із ненаданням платником податку документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: - договір з додатками до нього, зовнішньоекономічний контракт з додатками до нього, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування, розрахункового документу, банківської виписки з особових рахунків, накладної, документу щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність), паспорта якості, сертифікату відповідності.

За наслідками розгляду повідомлення позивача про невідповідність критеріям ризиковості від 22.03.2023 № 1 з наданими документами, відповідач прийняв рішення №848 від 31.03.2023 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, на підставі п. 8 критеріїв ризиковості Порядку та зазначив коди податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості: 06, 12 за господарськими операціями із постачання, за період з 09.12.2022 по 28.12.2022 (код УКТЗЕТ ), а також у зв`язку із ненаданням платником податку документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: - договір з додатками до нього, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, первинні документи щодо транспортування, розрахункового документу, банківської виписки з особових рахунків, накладної.

13.04.2023 ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» подано повідомлення № 1 (вих. № 13/04/23 від 13.04.2023, а.с. 27-30) в якому зазначено, що специфіка діяльності підприємства полягає в тому, що платник податків закуповує відповідний товар: Арахіс сирий код УКТЗЕД , Горіхи мигдалю сирі код УКТЗЕД , Горіхи Кеш`ю сирі КОД УКТЗЕД за кордоном, і має статус імпортера, а доля імпортованого товару у складі загального об`єму придбаних товарів складає 98%. Реальність переміщення товару через кордон України контролюється та підтверджується державою в особі органів митної служби (усі ВМД (маються в електронному вигляді у розпорядженні податкових органів).

Відповідно, при ввезенні товарів на територію України, ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» у повному обсязі сплачено ПДВ, за період 2022 року, в сумі 9 285 409,05 грн.

Щодо постачання товару на користь ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП», позивачем повідомило, що платником податків здійснюються всі необхідні дії перед укладенням договорів для перевірки добропорядності контрагентів, а на момент укладення позивачем з ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП», останні не перебували у переліку ризикових, а будь-які відомості про обставини, які могли бути підставою для визнання контрагентів ризиковими платнику податків були невідомі.

Таким чином, як вважає ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД», у останнього були відсутні будь-які можливості передбачити майбутню можливість визнання Комісією ДПС контрагентів останнього ризиковими, оскільки платник податків не володіє податковою інформацією, яка знаходиться у розпорядженні Комісії ДПС що може свідчити про ризиковість такого контрагента.

Також, між ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП» і ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» укладений договір поставки № 091222 від 09.12.2022.

За умовами вказаного договору, у період з 09.12.22 по 28.12.2022, позивач подав на реєстрацію податкові накладні по операціям з поставки покупцю горіхів Кеш`ю сирі (код УКТЗЕД ) та інших горіхів (мигдалю, арахісу). Зазначене підтверджується рахунками №59 від 09.12.2022р. на суму 1824000 грн, № 76 від 14.12.2022 на суму 1458000 грн, №95 від 28.12.2022 на суму 2219895,60 грн.

Відповідно до п. 4.3 Договору оплата за товар здійснюється шляхом повної попередньої оплати за товар, згідно виставлених рахунків. Згідно вищезазначених рахунків, покупцем було здійснено оплату, що підтверджується платіжними інструкціями № 42 від 09.12.2022 на суму 1824000 грн, № 43 від 14.12.2022 на суму 1458000 грн, № 52 від 28.12.2022 на суму 2219895,60 грн.

Також, покупцем надсилались листи щодо уточнення призначень платежу № 091222 від 09.12.2022, №141222 від 14.12.2022, № 281222 від 28.12.2022.

За фактом першої події, попередніх оплат, ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» на реєстрацію до податкового органу були подані відповідні податкові накладні № 22 від 09.12.2022, № 33 від 14.12.2022, № 57 від 28.12.2022, реєстрація яких була зупинена, через внесення підприємства до переліку ризикових.

Для розблокування даних податкових накладних позивачем подано пояснення та документи для їх подачі на розгляд комісії ДПС.

Поставка оплаченого покупцем товару підтверджується видатковими накладними № 1 від 03.01.2023, № 19 від 06.01.2023, № 21 від 13.01.2023.

Транспортування товару здійснювалось на підставі договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом № 30/11 від 30.11.2022, укладеного платником податків з ФОП ОСОБА_2 , що підтверджується товаротранспортною накладною № 4 від 03.01.2023, № 5 від 06.01.2023, № 6 від 13.01.2023, а також заявками від 02.01.2023, 05.01.2023, 12.01.2023.

Надання послуг перевезення підтверджується актами наданих послуг № 1/7780 від 03.01.2023, № 2/7780 від 06.01.2023, № 3/7780 від 13.01.2023, та платіжними інструкціями №№ 60, 61, 62 від 09.03.2023, копії яких надаємо в додатках.

Товари, відвантажені для покупця ТОВ «ЛД ІНТЕР КОМП» придбавались у MHL Trade і Management B.V. Нідерланди відповідно до договору (контракту) поставки № 260822 від 26.08.2022, згідно інвойсів № 2022.073.090 від 23.11.2022, № 2022.073.091 від 23.11.2022, № 2022.073.070 від 07.10.2022, № 2022.073.081 від 31.10.2022, придбання яких підтверджується ВМД № 22UA70U4 від 03.12.2023 (Кеш`ю, мигдаль), № 22UА0U1 від 10.11.2022 (арахіс), № 22UA97U5 від 02.11.2023(арахіс).

Транспортування підтверджується CMR від 25.11.2022, від 29.11.2022, від 02.11.2022, від 27.10.2022. Оплату за товар було здійснено, що підтверджується платіжними інструкціями від 28.10.2022, від 22.11.2022, від 09.12.2022, від 13.12.2022, від 15.12.2022. Належна якість імпортованого Товару підтверджується фітосанітарними сертифікатами якості до кожної поставки, які додаються. Транспортування товарів здійснюється на підставі укладених договорів, зокрема з APETrans Damian Ciesielski договір на перевезення вантажів автомобільним транспортом №21-16Т від 30.08.2022, з інвойсами Falrtura vat №FV 10/11/2022 від 10.11.2022, № FV 12/11/2022, оплата підтверджується Платіжними інструкціями від 24.11.2022, від 08.11.2022.

Також, на підставі договору № 03/10 від 03.10.2022 транспортно-експедиторських послуг, надання послуг по якому підтверджується актом № 6/0926 від 03.12.2022, оплата платіжним дорученням № 199 від 20.02.2022.

Оплата за митне оформлення підтверджується платіжними Інструкціями № 48 від 28.10.2022, № 60 від 07.11.2022, № 85 від 25.11.2022, № 88 від 02.12.2022.

До повідомлення представник позивача додав копії: рішення № 848 від 31.03.2023; договору поставки № 091222 від 09.12.2022; рахунків № 59 від 09.12.2022 на суму 1 824 000 грн., № 76 від 14.12.2022 на суму 1458000 грн, № 95 від 28.12.2022 на суму 2219895,60 грн; платіжних інструкцій № 42 від 09.12.2022р., № 43 від 14.12.2022, № 52 від 28.12.2022; листів щодо уточнення призначень платежу № 091222 від 09.12.2022, № 141222 від 14.12.2022, № 281222 від 28.12.2022; податкових накладних № 22 від 09.12.2022, № 33 від 14.12.2022, № 57 від 28.12.2022; видаткових накладних № 1 від 03.01.2023, № 19 від 06.01.2023, № 21 від 13.01.2023; договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом № 30/11 від 30.11.2022; товаро-транспортних накладних № 4 від 03.01.2023, № 5 від 06.01.2023, № 6 від 13.01.2023; заявок від 02.01.2023, 05.01.2023, 12.01.2023; актів наданих послуг №1/7780 від 03.01.2023, №2/7780 від 06.01.2023, № 3/7780 від 13.01.2023; платіжних інструкцій №№ 60, 61, 62 від 09.03.2023; договору поставки № 260822 від 26.08.2022; інвойсів № 2022.073.090 від 23.11.2022, № 2022.073.091 від 23.11.2022р., № 2022.073.070 від 07.10.2022, № 2022.073.081 від 31.10.2022; ВМД № 22UA70U4 від 03.12.2023 (Кеш`ю, мигдаль), № 22UА60U1 від 10.11.2022 (арахіс), № 22UA97U5 від 02.11.2023 (арахіс); СМR від 25.11.2022, від 29.11.2022, від 02.11.2022, від 27.10.2022; платіжних інструкцій від 28.10.2022, від 22.11.2022, від 09.12.2022, від 13.12.2022, від 15.12.2022; фітосанітарних сертифікатів; договору на перевезення вантажів автомобільним транспортом № 21-16Т від 30.08.2022, з Faktura vat №FV 10/11/2022 від 10.11.2022, № FV 12/11/2022 та з Платіжними інструкціями від 24.11.2022, від 08.11.2022; договору № 03/10 від 03.10.2022, з актом № 6/0926 від 03.12.2022, з платіжною інструкцією № 199 від 20.02.2022, з рахунком-фактурою № 6/0926 від 03.12.2022; платіжних інструкцій № 48 від 28.10.2022, № 60 від 07.11.2022, № 85 від 25.11.2022, № 88 від 02.12.2022.

За наслідками розгляду вказаного повідомлення позивача з наданими документами, ГУ ДПС у Черкаській області прийняло рішення № 1069 від 24.04.2023 року про відповідність платника податку критеріям ризиковості, на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та зазначив код податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості: 12 (постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку) за господарськими операціями із постачання за період з 09.12.2022 по 28.12.2022 (код УКТЗЕТ ), а також у зв`язку із ненаданням платником податку документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. У графі документи зазначено: «за результатами документальної позапланової виїзної перевірки встановлено дефектність первинних документів щодо транспортування товарів (ТТН, акти виконаних робіт)» (далі по тексту - оскаржуване рішення).

Вважаючи оскаржуване рішення відповідача необґрунтованим, протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з позовом до суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що податковим органом не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим оскаржуване рішення, є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі по тексту - ПК України) та Порядком зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 (далі по тексту - Порядок № 1165).

Усі вищезазначені нормативно-правові акти в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 (у редакції, чинній з 31 грудня 2017 року) реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 07 грудня 2017 року №2245-VIII (далі - Закон №2245-VIII), яким змінена редакція пункту 201.16 статті 201 ПК України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону №2245-VIII, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Постановою Кабінету Міністрів України №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, в оскаржуваному рішенні контролюючим органом зазначено про відповідність платника податку - ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» (Т1 а.с.23).

Разом з тим, у даному випадку, податковим органом вказане поле заповнено, і контролюючим органом зазначено: 12 (постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку) за господарськими операціями із постачання за період з 09.12.2022 по 28.12.2022 (код УКТЗЕТ ), а також у зв`язку із ненаданням платником податку документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. У графі документи зазначено: «за результатами документальної позапланової виїзної перевірки встановлено дефектність первинних документів щодо транспортування товарів (ТТН, акти виконаних робіт)».

Відповідно, критеріїв відповідності ризиковості платника саме - ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД», зокрема, відповідачем не наведено, яку саме податкову інформацію, відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування не надано.

Так, колегією суддів апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуване рішення не містять жодних мотивів, підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Відповідно до п. 25 Порядку № 1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п.44-46 Порядку № 1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Так, відповідачем надано суду копію витягу з протоколу засідання комісії контролюючого органу, з якого вбачається, що комісією ухвалено рішення про залишення без змін рішення про відповідність ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку з наданням недостатньої кількості документів необхідних для підтвердження можливості проведення господарських операцій (Т.1 а.с.247-248).

Разом з тим, колегія суддів апеляційної інстанції критично ставиться до висновків зазначених у вищенаведеному протоколі засідання комісії контролюючого органу, оскільки вони не містять належного визначення, яка саме податкова інформація покладена в основу прийняття оскаржуваного рішення, як і невідомі джерела такої інформації щодо контрагента позивача, що має відповідати п. 8 критеріїв ризиковості.

Отже, податковим органом не надано належних доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції, що податковим органом не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області від № 1069 від 24.04.2023, є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів апеляційної інстанції, зазначає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі про ненадання позивачем необхідних документів та їх дефектність для реєстрації спірних податкових накладних, не заслуговують на увагу суду, оскільки в даній справі це не є предметом спору.

Щодо посилань відповідача, у відзиві на позовну заяву, на те, що спірне рішення про визначення підприємства позивача таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створює для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжує для нього обов`язкових юридичних наслідків, інформація зазначена у рішенні носить характер службової інформації та відносяться до дискреційних повноважень, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає наступне.

Так, правилами підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право оскаржувати в порядку, встановленому цим Кодексом, рішення, дії (бездіяльність) контролюючих органів (посадових осіб), у тому числі індивідуальну податкову консультацію, яка йому надана, а також узагальнюючу податкову консультацію.

Отже, в силу прямих приписів підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17, пункту 56.1 статті 56 ПК України платник податків має право оскаржити до адміністративного суду будь-яке рішення, прийняте контролюючим органом, у тому числі рішення відповідної комісії головного управління ДПС в області, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС щодо встановлення ризиковості платника податків, позаяк жодним нормативно-правовим актом юрисдикція адміністративного суду на розгляд спорів між платниками та контролюючими органами щодо оскарження такого роду рішень не виключається.

При цьому, під час судового розгляду справи суд має встановити порушення прав платника внаслідок прийняття оскаржуваного рішення та перевірити, чи прийняте таке рішення з дотримання критеріїв, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Враховуючи, що приписами пункту 6 Порядку №1165 передбачено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі відповідності платника податків хоча б одному критерію ризиковості платника податку, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що встановлення Комісією ГУ ДПС у Черкаській області відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку створює перешкоди у здійсненні позивачем його господарської діяльності.

Включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих платником. При цьому, такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття зазначеного рішення полягають також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що внаслідок прийняття рішення (про включення платника до переліку ризикових платників податків) позивач потрапляє у стан правової невизначеності, позаяк контролюючий орган не повідомив, які саме документи необхідно подати для виключення платника податків з переліку ризикових.

При вирішенні даного спору, колегія суддів апеляційної інстанції наголошує, що пунктом 6 Порядку №1165 врегульовано процедуру прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, зокрема, визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податків з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що процедура оскарження рішення податкового органу про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачена на законодавчому рівні та має на меті надання платнику податків можливості здійснити захист своїх прав та охоронюваного законом інтересу.

Крім того, додатком 4 до Порядку №1165 затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, якою прямо передбачено, що таке рішення може бути оскаржене в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, Кабінет Міністрів України, який за нормами пункту 201.16 статті 201 ПК України, наділений делегованими повноваженнями встановлювати порядок та підстави зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прямо визнав юрисдикцію адміністративного суду на розгляд по суті спорів між платниками податків та контролюючими органами щодо правомірності прийняття рішень про включення платників податків до переліку ризикових.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржувані рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги правову позицію, яка висвітлена в п. 9 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України від 30.01.2003 р. N 3-рп/2003, а саме: «Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13)».

Аналіз наведених правових положень та вищезазначених обставин справи, з урахуванням вищевикладених висновків суду, дає підстави колегії суддів апеляційної інстанції для висновку, що оскаржуване рішення ГУ ДПС у Черкаській області № 1069 від 24.04.2023 року про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню, відповідно, існують законні підстави для зобов`язання ГУ ДПС у Черкаській області виключити ТОВ «ТК «КОЛЛ-ТРЕЙД» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що інші доводи апелянта не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, а тому судом до уваги не приймаються.

Отже, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судом першої інстанції було вірно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, прийнято законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права.

Обставини, викладені в апеляційній скарзі, до уваги не приймаються, оскільки є необґрунтованими та не є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

В зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Так, згідно ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності.

Керуючись ст.ст. 242, 257, 260, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податково служби у Черкаській області - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 березня 2024 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: М.І. Кобаль

Судді: Н.П. Бужак

Л.О. Костюк

Повний текст виготовлено 14.06.2024 року