Справа № 600/6243/23-а
Суддя: Мацький Є.М.
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/6243/23-а Головуючий суддя 1-ої інстанції - Маренич Ігор Володимирович

Суддя-доповідач - Мацький Є.М.

17 червня 2024 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Мацького Є.М.

суддів: Сушка О.О. Залімського І. Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Чернівецької митниці на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2024 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Віктор-Ком Імпекс" до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

1. В вересні 2023 року Приватне підприємство "Віктор-Ком Імпекс" звернулось до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби України, в якому просило суд:

1.1. Визнати протиправними та скасувати Рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/00077 від 29.05.2023;

1.2. Визнати протиправними та скасувати Рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000809 від 02.06.2023;

1.3. Визнати протиправними та скасувати Рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000855 від 09.06.2023;

1.4. Визнати протиправними та скасувати Рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000848 від 08.06.2023;

1.5. Визнати протиправними та скасувати Рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000888 від 15.06.2023.

2. Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що не погоджується з винесеними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, вважає їх необґрунтованими, незаконними та такими, що винесені з порушенням чинного законодавства, а викладені у них обставини та підстави порушення митних правил не відповідають дійсності, відтак відповідач протиправно здійснив коригування заявленої митної вартості товару та визначив таку вартість за резервним методом.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

3. Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2024 року адміністративний позов задоволено.

3.1. Визнано протиправним та скасовано рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023.

3.2. Визнано протиправним та скасовано рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023.

3.3. Визнано протиправним та скасовано рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023.

3.4. Визнано протиправним та скасовано рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023.

3.5. Визнано протиправним та скасовано рішення Чернівецької митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023.

3.6. Визнано протиправною та скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/00077 від 29.05.2023.

3.7. Визнано протиправною та скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000809 від 02.06.2023.

3.8. Визнано протиправною та скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000855 від 09.06.2023.

3.9. Визнано протиправною та скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000848 від 08.06.2023

3.10. Визнано протиправною та скасовано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/000888 від 15.06.2023.

3.11. Стягнуто на користь Приватного підприємства "Віктор-Ком Імпекс" за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці Державної митної служби України судовий збір в сумі 19164,16 грн, витрати, пов`язані із залученням перекладача у розмірі 4900,00 грн та витрати пов`язані з наданням професійної правничої допомоги в сумі 5000,00 грн.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ДОВОДІВ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

4. Апелянт Чернівецька митниця, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просив його скасувати та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

5. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказує, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Митним кодексом України та чинним законодавством України.

6. Апелянт зазначає, що подані декларантом до митного оформлення документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності та документально не підтверджують заявлену митну вартість.

7. Таким чином, митний орган не вбачав за можливе визнати визначену декларантом митну вартість із застосуванням першого методу її визначення (за ціною договору) та визначив митну вартість за резервним методом.

ІІ. ВИКЛАД ОБСТАВИН, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

8. Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 15.03.2023 р. між SEREROM SRL та ПП "Віктор-Ком Імпекс" укладено договір купівлі-продажу №187 (реєстраційний номер №1694/15.03.2023 р.). Предметом вказаного договору є купівля-продаж продуктів, включаючи сіль, в асортименті, кількості, стандартах якості, упаковці тощо, що поставляються на умовах FCA Campia Turzii, Румунія.

9. Згідно п.8.4 Договору документи, що додаються до доставки товару: рахунок-фактура, CRM, митна декларація, сертифікат якості, сертифікат походження.

10. Відповідно до Додатку №3 до Договору купівлі-продажу №187/15.03.2023 сторони домовились про купівлю-продаж солі в асортименті та по ціні в євро, зазначених в додатках. Так, зокрема, сіль придатна для споживання людьми, кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в мішки по 25 кг., на момент відправки вантажу становить 160 євро за тонну, а сіль брикетована по 5 кг. для годівлі свійських тварин становить 118 євро за тонну.

11. Дослідженням матеріалів справи та згідно аргументів сторін судом встановлено, що позивачем подано до відповідача митні декларації від 25.05.2023 року №23UA88U3, від 31.05.2023 року №23UA47U7, від 07.06.2023 року №23UA15U9, від 09.06.2023 року №23UА79U0, від 15.06.2023 року №23UA36U5 згідно яких заявлена митна вартість товару була визначена за методом, який передбачений пп.1 ч.1 ст.57 МК України, основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також надані підтверджуючі митну вартість документи.

12. За результатами розгляду митних декларацій відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023, № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023, № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023, № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023, № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023.

13. Згідно рішень про коригування митної вартості товарів митним органом визначено митну вартість за резервним методом та зобов`язано декларанта подати нову митну декларацію за ціною товару, яка зазначена в Рішенні про коригування митної вартості. Підставою для коригування митної вартості товару в рішенні митний орган зазначає ч. 3 ст. 53 МК України, зокрема те, що документи, які підтверджують митну вартість документально не підтверджують числові значення складових митної вартості товару та містять розбіжності.

14. Так, згідно рішення про коригування митної вартості № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023 року щодо митної декларації від 25.05.2023 року №23UA88U3 визначено такі розбіжності та неточності у поданих до митного оформлення документах:

- згідно інвойсу від 24.05.2023 № FESAR 1499 зазначено суму у румунській валюті 13373,98 RON, а відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 10.05.2023 №23ROCJ1800E0051727 зазначено суму 13271,7 RON. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару;

- у довідці про транспортно-експедиційні витрати від 25.05.2023 №38 та рахунку-фактурі від 25.05.2023 №110 заявлено, що вартість транспортно-експедиційних витрат від м. Турда (Румунія) до п/п Вадул-Сірет складають 22600,00 грн. та від п/п Вадул-Сірет до м. Чернівці 2400,00 грн. Експедитор надає послуги по всій протяжності маршруту. Довідка не є документом первинного бухгалтерського обліку та не міститься в переліку документів згідно з наказом МФУ від 24.05.2012 №599, виникає питання щодо документального підтвердження числового значення експедиційних послуг. Відомостей, які б документально підтвердили безпосередньо вартість та критерії розподілу експедиторських послуг на до/після кордону України, не надано

15. Згідно рішення про коригування митної вартості № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023 року щодо митної декларації від 31.05.2023 року №23UA47U7 визначено такі розбіжності та неточності у поданих до митного оформлення документах:

- відповідно до договору купівлі-продажу від 15.03.2023 №187 ціна буде сплачена покупцем продавцю шляхом платіжного доручення наперед відповідно до рахунку-проформи. До оформлення надано: інвойс № FESAR 1538 від 31.05.2023 (вага 24,020 т., сума 3362,80 євро); рахунок-проформу №605 від 24.05.2023 (загальна сума 6050,40 євро); платіжна інструкція №216JBKLN5 від 29.05.2023 (сума 6050,40 євро). Рахунок-проформа №605 від 24.05.2023 містить відомості по двох товарах: 1 24 т., сума 3360 євро; 2 22,8 т., сума 2692,4 євро. Так, заявлені в перелічених документах відомості різняться між собою, документальне підтвердження переплати по інвойсу № FESAR 1538 від 31.05.2023 відсутнє;

- в р. VII договору купівлі-продажу від 15.03.2023 р. №187 йдеться про наявність пакування та маркування. Відомостей щодо включення вартості упаковки та маркування, яка є складовою митної вартості товару, не надано;

- для підтвердження транспортних витрат надано довідку про транспортні витрати від 31.05.2023 №31/05. Оскільки довідка не є документом первинного бухгалтерського обліку та не міститься в переліку документів згідно з наказом МФУ від 24.05.2012 №599, виникає питання щодо документального підтвердження числового значення транспортних витрат.

- згідно інвойсу від 31.05.2023 № FESAR 1538 зазначено суму у румунській валюті 16692,94 RON, а відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 31.05.2023 №23ROCJ1800E0054407 зазначено суму 16588,7 RON. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару;

- відповідно до Графи 31 поданої до митного оформлення митної декларації зазначено Сіль придатна до споживання людьми: - сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в біг-беги, а відповідно до поданого до митного оформлення Інвойсу від 31.05.2023 №FESAR 1538 зазначено "екстра добра перекристалізована нейодована сіль ВВ", роз`яснень з цього не надано.

16. Згідно рішення про коригування митної вартості № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023 року щодо митної декларації від 07.06.2023 року №23UA15U9 визначено такі розбіжності та неточності у поданих до митного оформлення документах:

- в р. VII договору купівлі-продажу від 15.03.2023 р. №187 йдеться про наявність пакування та маркування. Відомостей щодо включення вартості упаковки та маркування, яка є складовою митної вартості товару, не надано;

- для підтвердження транспортних витрат надано рахунок від 08.06.2023 №10 (на загальну суму 27000,00 грн.) та довідку про транспортні витрати від 08.06.2023 б/н (з розподілом транспортних витрат на 24600,00 грн. та 2400,00 грн.). Оскільки довідка не є документом первинного бухгалтерського обліку та не міститься в переліку документів згідно з наказом МФУ від 24.05.2012 №599, виникає питання щодо документального підтвердження числового значення транспортних витрат.

- згідно інвойсу від 07.06.2023 № FESAR 1561 зазначено суму у румунській валюті 17365,25 RON, а відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 08.06.2023 №23ROCJ1800E0056224 зазначено суму 17368,4 RON. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару;

- відповідно до Графи 31 поданої до митного оформлення митної декларації зазначено "сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в біг-бегах", а відповідно до поданого до митного оформлення Інвойсу від 07.06.2023 №FESAR 1561 зазначено "екстра добра перекристалізована нейодована сіль ВВ", роз`яснень з цього не надано.

17. Згідно рішення про коригування митної вартості № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023 року щодо митної декларації від 09.06.2023 року №23UА79U0 визначено такі розбіжності та неточності у поданих до митного оформлення документах:

- в р.VII договору купівлі-продажу від 15.03.2023 №187 йдеться про наявність пакування та маркування. Відомостей щодо включення вартості упаковки та маркування, яка є складовою митної вартості товару, не надано;

- для підтвердження транспортних витрат надано калькуляцію від 07.06.2023 №1, яка не відповідає вимогам наказу МФУ від 24.05.2012 №599, так відсутнє документальне підтвердження числового значення доданих транспортних витрат;

- згідно інвойсу від 06.06.2023 № FESAR 1547 зазначено суму у румунській валюті 10304,43 RON, а відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 07.06.2023 №23ROCJ1800E0055500 зазначено суму 10302, RON. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару;

- відповідно до Графи 31 поданої до митного оформлення митної декларації зазначено "сіль не придатна для споживання людьми: сіль для годівлі світських тварин", а відповідно до поданого до митного оформлення Інвойсу від 07.06.2023 №FESAR 1547 зазначено "сіль кам`яна" роз`яснень з цього не надано.

18. Згідно рішення про коригування митної вартості № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023 року щодо митної декларації від 15.06.2023 року №23UA36U5 визначено такі розбіжності та неточності у поданих до митного оформлення документах:

- відповідно до п.6.1 контракту від 15.03.2023 №187 оплата здійснюється шляхом передоплати відповідно до рахунку-проформи. Документів про здійснення оплати не надано;

- в р.VII договору купівлі-продажу від 15.03.2023 №187 йдеться про наявність пакування та маркування. Відомостей щодо включення вартості упаковки та маркування, яка є складовою митної вартості товару, не надано;

- відповідно до п.6.1 контракту від 15.03.2023 №187 ціна буде сплачена покупцем продавцю шляхом платіжного доручення наперед відповідно до рахунку-проформи. У проформі відомості щодо оплати відсутні. Платіжних доручень до оформлення не надано;

- згідно інвойсу від 09.06.2023 № FESAR 1585 зазначено суму у румунській валюті 18231,82 RON, а відповідно до копії митної декларації країни відправлення від 09.06.2023 №23ROCJ1800E0057395 зазначено суму 18261,6 RON. Пояснень з даного приводу не надходило. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару;

- відповідно до Графи 31 поданої до митного оформлення митної декларації зазначено "сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в мішки по 25 кг.", а відповідно до поданого до митного оформлення Інвойсу від 09.06.2023 №FESAR 1585 зазначено "сіль рекристалізована екстра добра не йодована 25 кг." роз`яснень з цього не надано.

19. З огляду на вищевказане, митний орган у рішеннях про коригування митної вартості зазначив, що ч. 3 ст. 53 МК України та враховуючи положення пп.1 ч.5 ст. 54 МК України, що позиціонується з положеннями ст.17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ, декларанту слід надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

20. Також, відповідно до ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження митної вартості товару.

21. Декларантом додатково подано листи від 29.05.2023 року №20, від 02.06.2023 року №21, від 09.06.2023 року №24, від 08.06.2023 року №23, від 15.06.2023 року №27 про те, що не має змоги надати інші додаткові документи у встановлений термін 10 діб, відповідно до ст. 53 МК України.

22. Враховуючи вищезазначене, відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України заявлена митна вартість товарів не може бути визнана митним органом. Відбулась процедура консультації між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митої вартості товарів.

23. Згідно з положеннями п. 1 ст. 55 МК України митим органом буде здійснено коригування митної вартості товару. В митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому, відповідно до статей 59, 60 МК України неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до статей 62,63 МК України методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митного органу відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Було обрано метод визначення митної вартості - резервний.

24. У вказаних рішеннях про коригування митної вартості товарів, окрім наведених вище обставин, також зазначено про те, що за основу для визначення митної вартості взято раніше визнану (визначену) митними органами митну вартість товару:

- за МД від 25.05.2023 року №23UA88U3, від 09.06.2023 року №23UА79U0 взято митну вартість товару згідно МД №UA408020/2023/18388 від 11.03.2023 "Сіль в брикетах (блоках), по 5 кг для тварин. Завантажена на палетах. 22800 кг Na 38,4 %, Са 0,0832 %, Mg 0,0311 %. Країна виробництво RO. Торгівельна марка SAREROM. Виробник SC Sarerom SRL, рівень митної вартості 0,2335 євро/кг.

- за МД від 31.05.2023 року №23UA47U7 взято митну вартість товару згідно МД №UA408020/2023/17745 від 09.03.2023 "Сіль для харчової промисловості, Na СІ 97,00%, йодат калію мг/кг min 42 max 67,2, дрібна кам`яна, йодована, грануляція 0-2 мм, фасована в мішки по 25 кг. Без палет - 23000 кг. Країна виробництва RO. Торгівельна марка SALROM Виробник SALROM SALINA SLANIC PRAHOVA, рівень митної вартості 0,2380 євро/кг.

- за МД від 07.06.2023 року №23UA15U9 та від 15.06.2023 року №23UA36U5 взято митну вартість товару згідно МД №UA305110/2023/6186 від 17.05.2023 "Сіль харчова, придатна до споживання людьми (вміст NaСІ 99,6%), упакована в поліетиленові пакети по 25 кг - 22000 кг - 880 мішків на 22 дерев. піддонах. Виробник SAREROM SRL. Торгівельна марка SAREROM. Країна походження Румунія, рівень митної вартості 0,251 USD/кг.

25. У зв`язку з прийнятими рішеннями про коригуванням митної вартості товару, Чернівецькою митницею було сформовано Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

26. Не погоджуючись з даними рішеннями та картками відмови, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ

27. Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

28. Згідно з частиною першої статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

29. Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

30. Частиною першою статті 257 МК України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

31. Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

32. Положеннями статті 49 МК України передбачено, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

33. Частинами першою та другою статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

34. Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

35. Згідно з частиною п`ятою статті 52 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

36. За змістом частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

37. Стаття 53 МК України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.

38. Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

39. Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

40. Частиною першою статті 54 МК України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

41. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

42. Згідно з частиною шостою статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

43. Відповідно до частини першої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

44. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина друга статті 54 МК України).

45. Згідно з частиною першою статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

46. Положеннями частини четвертої статті 57 МК України закріплено, що застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

47. Згідно з частиною 5 статті 57 МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

48. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частина шоста статті 57 МК України).

49. За приписами частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

50. Згідно з частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

51. Відповідно до частини третьої статті 58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

52. Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України затверджено наказом ДФС України від 11 вересня 2015 року №689 (далі - Методичні рекомендації).

53. Відповідно до пунктів 114 розділу 2 Методичних рекомендацій робота з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється посадовою особою органу доходів і зборів, що провадить контроль за правильністю визначення митної вартості товарів (далі - посадова особа).

54. Виявлення та оцінки ризиків здійснюється шляхом: вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості; перевірки документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування; перевірки включення/невключення складових митної вартості, у тому числі, на підставі наявної в органу доходів і зборів інформації щодо наявності таких складових митної вартості (результати документальних перевірок, відповіді на запити для встановлення автентичності тощо). порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з наявною в органу доходів і зборів інформацією про рівень цін на такі товари або вартість прямих витрат на їх виробництво, у тому числі сировини, матеріалів та/або комплектувальних виробів, які входять до складу товарів. порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено; перевірки наявності взаємозв`язку продавця та покупця; перевірки інформації, наданої декларантом або уповноваженою особою, при продажу товарів між пов`язаними особами щодо наближеності митної вартості товарів, визначеної основним методом до однієї з операцій, які наведені у частині вісімнадцятій статті 58 Кодексу; перевірки особливостей формування вартості окремих видів товарів відповідно до розділу 3 Методичних рекомендацій; перевірки рівня заявленої митної вартості товарів при наявності знижок/нарахувань з/до ціни оцінюваних товарів та їх обґрунтування і документальне підтвердження; перевірки наявності продажу оцінюваних товарів на експорт в Україну; перевірки наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість товарів; перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів. перевірки наявності прийнятих іншими митницями рішень про коригування митної вартості товарів, що ввозились на виконання того ж зовнішньоекономічного договору (контракту).

55. При здійсненні заходів, зазначених у попередньому пункті, дозволяється змінювати їх послідовність та обсяг залежно від характеру зовнішньоекономічної операції та результатів аналізу, виявлення та оцінки ризиків за вже проведеними заходами.

56. За результатами роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків посадова особа здійснює заходи, передбачені статтею 54 Кодексу.

57. Положеннями пункту 6 розділу 2 Методичних рекомендацій закріплено, що при перевірці розрахунку, здійсненого декларантом або уповноваженою ним особою при визначенні митної вартості товарів за основним методом, та чисельного значення заявленої митної вартості, зокрема, аналізується: включення всіх витрат (складових митної вартості), зазначених у частині десятій статті 58 Кодексу; включення всіх платежів, які відповідають вимогам, встановленим частинами п`ятою - восьмою статті 58 Кодексу, до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; наявність помилок при перенесенні відомостей з документів, які підтверджують митну вартість товарів, до митної декларації та/або до декларації митної вартості (далі - ДМВ); наявність арифметичних помилок у митній декларації, ДМВ або документах, які підтверджують митну вартість товарів; наявність помилок при перерахунку сум в іноземній та/або національній валютах; наявність помилок при здійсненні нарахувань (наприклад, знижок); наявність помилок при перерахуванні одиниць виміру оцінюваного товару на одиниці виміру товару відповідно до Митного тарифу України.

58. Згідно з пунктом 8 розділу 2 Методичних рекомендацій у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

59. Положеннями розділу 5 Методичних рекомендацій передбачено, що під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

ІV. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

60. З огляду на викладені норми чинного законодавства України, колегія суддів зауважує, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, які повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, тощо.

61. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

62. Положеннями ч. 2 та 3 ст. 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

63. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

64. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч. 4 ст. 57 МК України).

65. За приписами ч. 8 ст. 57 МК України, у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

66. Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок довести задекларовану митну вартість товару лежить на декларанті. Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

67. Водночас, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

68. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 07.05.2020 у справі № 826/10527/17, у постанові від 09.06.2020 у справі № 1.380.2019.002044.

69. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені МК України (ст. 53) заборонено, проте надання документів, які підтверджують митну вартість товарів, що визначені ч. 2 ст. 53 МК України, є обов`язком декларанта. До таких документів які підтверджують митну вартість товарів відносять зокрема такі документи як рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), банківські платіжні документи, або інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що стосуються оцінюваного товару та які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

70. Відповідно до ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

71. З матеріалів справи встановлено, що за результатами розгляду митних декларацій позивача митний орган прийняв рішення про коригування митної вартості товарів, згідно яких визначив митну вартість товарів за резервним методом у зв`язку із тим, що подані декларантом до митного оформлення документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів, містять розбіжності та документально не підтверджують заявлену митну вартість.

72. Колегія суддів не погоджується з такими доводами апелянта з огляду на наступне.

73. Відповідно до ч. 2 статті 53 МК України - Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі- продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару,

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки виграш на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

74. Як вбачається з фактичних обставин викладених у позові, декларантом до кожної митної декларації надано повний та достовірний пакет документів, необхідний для підтвердження митної вартості товару за основним методом, а саме:

- до митної декларації №23UA88U3 разом з товаро-супровідними документами надано: рахунок-фактура (інвойс) №FESAR 1499 від 24.05.2023; рахунок-проформа (Proforma invoice) до Інвойсу 605 від 24.05.2023; пакувальний лист б/н від 24.05.2023; автотранспортна накладна від 26.05.2023 б/н; банківський платіжний документ, що стосується товару по проформі від 24.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №187/15.03.2023 з доповненнями; копію митної декларації країни відправлення від 25.05.2023 №23ROCJ1800E0051727; документи на перевезення, сертифікати відповідності, інші

- до митної декларації №23UA47U7 разом з товаро-супровідними документами надано: рахунок-фактура (інвойс) №FESAR 1538 від 31.05.2023; рахунок-проформа (Proforma invoice) до Інвойсу 605 від 24.05.2023; пакувальний лист б/н від 31.05.2023; автотранспортна накладна від 31.05.2023 б/н; банківський платіжний документ, що стосується товару по проформі від 24.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №187/15.03.2023 з доповненнями; копію митної декларації країни відправлення від 31.05.2023 №23ROCJ1800E0054407; документи на перевезення, сертифікати відповідності, інші;

- до митної декларації №23UA47U7 разом з товаро-супровідними документами надано : рахунок-фактура (інвойс) №FESAR 1538 від 31.05.2023; рахунок-проформа (Proforma invoice) до Інвойсу 605 від 24.05.2023; пакувальний лист б/н від 31.05.2023; автотранспортна накладна від 31.05.2023 б/н; банківський платіжний документ, що стосується товару по проформі від 24.05.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №187/15.03.2023 з доповненнями; копію митної декларації країни відправлення від 31.05.2023 №23ROCJ1800E0054407; документи на перевезення, сертифікати відповідності, інші;

- до митної декларації №23UA15U9 разом з товаро-супровідними документами, надано: рахунок-фактура (інвойс) №FESAR 1561 від 07.06.2023; рахунок-проформа (Proforma invoice) до Інвойсу 631 від 07.06.2023; пакувальний лист б/н від 07.06.2023; автотранспортна накладна від 08.06.2023 б/н; банківський платіжний документ, що стосується товару по проформі від 07.06.2023; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №187/15.03.2023 з доповненнями; копію митної декларації країни відправлення від 08.06.2023 №23ROCJ1800E0056224; документи на перевезення, сертифікати відповідності, інші;

- до митної декларації №23UA79U0 разом з товаро-супровідними документами, надано : рахунок-фактура (інвойс) №FESAR 1547 від 06.06.2023; пакувальний лист б/н від 06.06.2023; автотранспортна накладна від 07.06.2023 б/н; банківський платіжний документ, що стосується товару; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №187/15.03.2023 з доповненнями; копію митної декларації країни відправлення від 07.06.2023 №23ROCJ1800E0055500; документи на перевезення, сертифікати відповідності, інші

75. Як встановлено судом з матеріалів справи, Компанією "Sarerom" виставлено рахунки-проформи:

- №605 від 24.05.2023 продавцем виставлено рахунок на оплату за товар: сіль не придатна для споживання людьми: сіль брикетована по 5 кг., для годівлі світських тварин, 118 євро за тонну, на суму 2690,40 євро; сіль придатна для споживання людьми: сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в біг-беги, 140 євро за тонну, на суму 3362,80 євро;

- №631 від 07.06.2023 продавцем виставлено рахунок на оплату за товар: сіль придатна для споживання людьми: сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в мішки по 25 кг., 160 євро за тонну, на суму 5920,00 євро; сіль придатна для споживання людьми: сіль кам`яна, рекристалізована, екстра, не йодована, розфасована в біг-беги, 140 євро за тонну, на суму 1260,00 євро; сіль не придатна для споживання людьми: сіль для годівлі світських тварин, розфасована в біг-беги, 85 євро за тонну, на суму 2076,13 євро.

76. 22.05.2023, 25.05.2023, 29.05.2023 та 01.06.2023 позивачем було сплачено на рахунок покупця кошти на загальну суму 16224,90 євро, що підтверджується платіжними інструкціями, які наявні в матеріалах справи.

77. Відповідно до частини четвертої статті 6 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" від 16.04.1991 №959-ХІІ суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України. При цьому суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності керуються принципом свободи зовнішньоекономічного підприємництва, що полягає у праві таких суб`єктів добровільно вступати у зовнішньоекономічні зв`язки та здійснювати зовнішньоекономічну діяльність у будь-яких формах, які прямо не заборонені чинним законодавством України (стаття 2 Закону). Частиною першою ст. 14 цього Закону суб`єктам зовнішньоекономічної діяльності дозволено самостійно визначати форму розрахунків по зовнішньоекономічних операціях з поміж тих, що не суперечать законам України та відповідають міжнародним правилам.

78. Наведене дає підстави для висновку про свободу сторін під час укладення зовнішньоекономічного договору (контракту) стосовно визначення умов договору, ціни, форми розрахунків та інших умов його виконання.

79. Відповідно до договору купівлі-продажу №187/15.03.2023 р. загальна вартість контракту складається з вартості кожної поставки. Ціна в розбивці за асортиментами товарів є зазначена в додатках до цього договору. Валюта платежу та договору євро. Вартість контракту 1000000,00 євро (розділ 5 договору).

80. Ціна буде сплачена Покупцем Продавцю шляхом платіжного доручення наперед відповідно до рахунку-проформи (п. 6.1 Договору).

81. Банківські документи свідчать про факт переказу певної суми коштів, проте не свідчать про суму коштів, яка має бути сплачена за відповідний товар. Тобто прямого зв`язку між відомостями банківських документів, датою проведення розрахунків за товар та митною вартістю товару немає, а відтак ненадання декларантом банківських документів, не може поставити під сумнів достовірність інших доказів, які прямо свідчать про митну вартість товару.

82. Такий висновок зроблений Верховним Судом 03.04.2018 у справі №809/322/17, 17.07.2019 у справі № 809/827/17, 23.07.2019 у справі №1140/3242/18, 19.09.2022 у справі № 1.380.2019.004890, який в силу частини п`ятої етапі 242 КАС України має бути врахований судом при застосуванні норм права у спірних правовідносинах.

83. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.

84. Верховний Суд у постанові від 22.12.2020 в справі №1.380.2019.001438 дійшов висновку про те, що строк оплати за товар не може впливати на визначення митної вартості товару це покликання не стосується неможливості визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості, оскільки не містить відомостей, які б свідчили про розбіжності в поданих документах, ознаки їх підробки, відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни.

85. З огляду на це, митний орган може витребувати тільки ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості у конкретному випадку, а не всі можливі. Ненадання витребуваних документів може бути підставою для коригування тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що не спростовують сумнів митного органу щодо достовірності наданої декларантом інформації.

86. Вартість, тип продукції, вага та місце походження визначені у контракті, відповідають інформації зазначеній у долучених до матеріалів справи інвойсах та інших документів, а отже контролюючим органом безпідставно не враховано платіжні документи, як такі, що підтверджують факт оплати товару та ціну імпортованого товару.

87. Також, сума платіжних документів повністю відповідає сумі передплати визначеній у рахунках-проформи.

88. Фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий) так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) ніяким чином не впливає на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).

89. Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №815/329/17 та постанові від 12 березня 2019 року у справі №803/3649/15.

90. Верховним Судом, при прийнятті рішень по справам про коригування митної вартості неодноразово висловлювались наступні правові висновки щодо умов оплати за товар: у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови

91. Вищезазначене обґрунтування стосується всіх поданих до оформлення митних декларацій, коригування митної вартості яких відбулося з ідентичних підстав.

92. Колегія суддів зазначає наступне, стосовно доводів апелянта, що при прийнятті рішень про коригування митної вартості товарів, було також враховано, що згідно інвойсів зазначено суму у румунській валюті (інвойс від 24.05.2023 № FESAR 1499 - 13373,98 RON, інвойс від 31.05.2023 № FESAR 1538 - 16692,96 RON, інвойс від 07.06.2023 № FESAR 1561 - 17365,25 RON, інвойс від 06.06.2023 № FESAR 1547 - 10304,43 RON, інвойс від 09.06.2023 № FESAR 1585 - 18231,82 RON ). А відповідно до копій митної декларації країни відправлення зазначено суми 13271,7 RON, 16588,7 RON, 17368,4 RON, 10302,6 RON, 18261,6 RON. Вказане могло мати вплив на рівень митної вартості товару.

93. Відповідно до Інвойсів вартість товару відповідає всім доданим документам. Дана сума у євро в переведенні на румунські леї на дату складання Інвойсу становить вказані суми, оскільки у митних деклараціях країни відправлення зазначена статистична вартість у румунській валюті - леях. Зазначено також курс валют по відношенню румунської леї до євро. У графі про вартість товару вказано числове значення євро.

94. При заповненні митних декларацій суб`єкт повинен вибрати та проставити в зазначеній декларації середню статистичну вартість, що власне і було зроблено, а тому суд приходить до висновку, що відповідач неправомірно, не врахував при цьому курсову різницю. Будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням позивачем ціни товару згідно з документами, виданими йому продавцем.

95. Курсова різниця не може викликати сумнівів, оскільки обумовлена застосуванням декларантом курсу валют банку на день оформлення документів, тим більше не може впливати на числові значення митної вартості товару та її розрахунок.

96. Стосовно, доводів апелянта, що при прийнятті рішень про коригування митної вартості товарів, було також враховано, що довідки транспортно-експедиційних послуг не є документом первинного бухгалтерського обліку та не міститься в переліку документів згідно з наказом МФУ від 24.05.2012 р. №599, виникає питання щодо документального підтвердження числового значення експедиційних послуг. Відомостей, які б документально підтвердили безпосередньо вартість та критерії розподілу експедиторських послуг на до/після кордону України, не надано.

97. Позивачем на підтвердження витрат на перевезення, було надано довідки про транспортно-експедиційні витрати та рахунки. Перелічені документи пов`язані між собою інформацією щодо перевезення вантажу позивача.

98. Надані довідки про транспортно-експедиційні витрати містять посилання на номера автомобіля, що зазначені в пакувальному листі та Інвойсі; у свою чергу, пакувальний лист має дані щодо дати завантаження товару, яка відповідає даті завантаження, вказаній в графі 21 CMR. В останній же є посилання на інвойс №1227, сертифікат походження товару форми EUR 1, найменування товару, його вагу, маршрут перевезення/місце завантаження і відвантаження товару. Крім того, рахунки є розрахунково-платіжним документами, що передбачає виставлення певних сум до оплати за надану послугу, а факт отримання такої послуги підтверджується довідками про транспортно-експедиційні витрати, який, у свою чергу, є первинним документом.

99. Згідно з розділом III "Правила заповнення граф ДМВ декларантом або уповноваженою ним особою" Правил заповнення митної декларації, затверджених наказом Міністерства фінансів України 24.05.2012 № 599 (далі - Правила №599), у графі 20 зазначаються витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо ці витрати відповідно до умов поставки (графа 3 ДМВ) не були включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті (графа 14(а) ДМВ).

100. Для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів. До зазначених документів можуть належати:

- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;

- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;

- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на мигну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

101. Аналізуючи наведені положення Правил № 599, судом встановлено, що такі положення не містять вичерпного переліку документів, які підтверджують витрати на транспортування.

102. В свою чергу МК України також не визначає виду доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів, а тому подані позивачем довідки про транспортно-експедиторські витрати та рахунки є допустимими доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

103. До аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд при застосуванні норм права у подібних правовідносинах, який викладений у постанові від 31.05.2019 №804/16553/14.

104. Так, в цьому судовому рішення Верховний Суд поміж вищезазначеного також вказав на те, що якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів, а тому довідки про транспортно-експедиційні послуги та рахунки є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

105. З зазначеного вбачається, що посилання апелянта на ту обставину, що подані декларантом довідки про транспортно-експедиційні послуги та рахунки не є документом, що підтверджує витрати на транспортування, як на підставу проведення коригування митної вартості товару є абсолютно безпідставним та відхиляється судом.

106. У постанові від 05.03.2019 року у справі №815/5791/17 Верховний Суд наголошує, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності (аналогічна позиція Верховного Суду закріплена і у постанові від 05.03.2019р. у справі №813/1532/17, постанові від 19.02.2019 у справі №805/2713/16-А).

107. Протиправність рішень відповідача обґрунтовується наданням декларантом документів, яка є достатніми для визначення митної вартості товару за основний методом та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість.

108. З огляду на викладене, а також зважаючи на протиправність аргументів митного органу, викладених у оскаржуваних рішеннях, на думку суду, працівники митного органу протиправно не застосували перший метод визначення митної вартості товару за ціною угоди та визначили митну вартість товарів за резервним методом.

109. За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що рішення про коригування митної вартості товарів № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023, № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023, № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023, № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023, № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023 є протиправними, а відтак наявні правові підстави для їх скасування.

110. Зважаючи на протиправність прийнятих рішень про коригування митної вартості товарів № UА408000/2023/000216/2 від 29.05.2023, № UA408000/2023/000229/2 від 02.06.2023, № UA408000/2023/000247/2 від 09.06.2023, № UA408000/2023/000243/2 від 08.06.2023, № UA408000/2023/000260/2 від 15.06.2023, наявні підстави й для скасування Карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №408020/2023/00077 від 29.05.2023, №408020/2023/000809 від 02.06.2023, №408020/2023/000855 від 09.06.2023, №408020/2023/000848 від 08.06.2023, №408020/2023/000888 від 15.06.2023.

111. Доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права судом першої інстанції апеляційна скарга не містить.

V. ВИСНОВКИ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ.

112. Згідно зі ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

113. Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

114. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

115. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

116. Зазначеним вимогам закону судове рішення відповідає.

117. Переглянувши судове рішення в межах апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції не допустив неправильного застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які б були б підставою для скасування судового рішення, а тому апеляційну скаргу Чернівецької митниці слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Чернівецької митниці залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Мацький Є.М.

Судді Сушко О.О. Залімський І. Г.