Справа № 580/5829/24
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 червня 2024 року справа № 580/5829/24

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/5829/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Першого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (проспект Хіміків 50, м. Черкаси, 18000, ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта.

11.06.2024 вх.28843/24 позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, де просить: зобов`язати Перший відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зняти арешт, накладений постановами Першого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 24 серпня 2023 року ВП № 72623449 та від 28 травня 2024 року ВП №75133513 з коштів пенсії та одноразової грошової допомоги як члену добровольчого формування Черкаської територіальної громади на рахунку № НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Ощадбанк» на ім`я ОСОБА_1 ; зобов`язати Перший відділ державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) винести та направити AT «Ощадбанк» постанову про визначення рахунку № НОМЕР_2 , відкритого в АТ «Ощадбанк» на ім`я ОСОБА_1 , для здійснення видаткових операцій.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Відповідно до статей 2, 4 та 19 КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору та справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позивач у позовній заяві стверджує: на виконання рішень Черкаського окружного адміністративного суду від 16.09.2022 №580/3762/22 та від 31.01.2023 №580/365/23 відповідачем прийняті постанови про зняття арешту з коштів допомоги, проте до позовної заяви додає рішення у справі №580/365/23 ЄДРСР 109783716 про стягнення податкового боргу з іншої особи, про яке порушене право у позові не зазначено усупереч вимог п.9 ч.5 ст.160 КАС України.

Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі цих вимог. Суд зв`язаний предметом і обсягом заявлених вимог (постанова Верховного Суду від 19.02.2019 у справі № 824/399/17-а).

У позовній вимозі йдеться про постанову Першого відділу державної виконавчої служби у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 28 травня 2024 року ВП №75133513, проте до позовної заяви позивачем не додана усупереч вимог ч.7 ст.161 КАС України.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України передбачений обов`язок позивача додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Верховний Суд у справі № 640/16224/19 (провадження № К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи. Відповідно до висновку Верховного Суду у справі №9901/35/19 під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло. Особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії ЧИ бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Верховний Суд висновує у справі №6-951цс16 висновує: під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Беручи до уваги, що позивач просить розподілити судові витрати, то має надати доказ сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру, зокрема, що сформована як самосійний спосіб захисту порушеного права у контексті оскарження індивідуальних актів від 24.08.2023 ВП №72623449 та від 28.05.2024 ВП №75133513 відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України та щодо другої вимоги «зобов`язати винести та направити AT «Ощадбанк» постанову про визначення рахунку № НОМЕР_2 », проте усупереч вимог ч.3 ст.161 КАС України у додатку до позову не надає доказу про сплату судового збору за кожну вимогу немайнового характеру - 3633,60 грн, позаяк квитанція додана позивачем до позову містить інформацію про сплачений судовий збір у сумі 2442,40 грн (без розрахунку та обгрунтування - за дві самостійні вимоги немайнового характеру щодо індивідуальних актів, які не просить визнати протиправними чи протиправною бездіяльність).

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України Про судовий збір від 08.07.2011 № 3674-VI, з подальшими змінами та доповненнями. Ставки сплати судового збору встановлено статтею 4 Закону № 3674-VI, відповідно до якої за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, що подано юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно із статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 202 рік встановлений прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2024 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня 3028 грн.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.2, 123, 160, 161, 169, 241-243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії даної ухвали.Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: редакції позовної заяви із обґрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем; надання доказів на підтвердження протиправності індивідуальних актів відповідача; розрахунку сплати судового збору з поясненням за які позовні вимоги (п.2 чи п 4 ч.1 ст.5 КАС України); копію спірної постанови від 28.05.2024 ВП №75133513

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з дати підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА