Справа № 380/289/24
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/289/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 червня 2024 року

м. Львів, вул. Чоловського, буд. 2

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження питання про витребування доказів в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ), в якому просить суд:

-визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 додаткової винагороди, передбаченої Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні а також у відпустках за станом здоров`я на підставі постанови (висновку) ВЛК внаслідок отримання тяжкого поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за періоди: з 22.07.2022 по 09.12.2022, з урахуванням фактично виплачених сум;

-зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду, передбачену Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», у розмірі, збільшеному до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно дням перебування на стаціонарному лікуванні, а також у відпустках за станом здоров`я на підставі постанови (висновку) ВЛК внаслідок отримання тяжкого поранення, пов`язаного із захистом Батьківщини, за періоди: з 22.07.2022 по 09.12.2022,з урахуванням фактично виплачених сум.Під час розгляду справи суд дійшов висновку, що у матеріалах справи відсутні необхідні письмові докази, на підставі яких суд може у повному обсязі встановити обставини справи і прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Під час судового розгляду справи суд встановив, що представник відповідача звернувся до суду із заявою про застосування до спірних правовідносин строку звернення до суду.

Так, частинами 3, 5 ст. 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас ч.1 ст.122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Тому суд наголошує, що положення ст. 233 КЗпП України в частині, що стосуються строку звернення до суду у справах, пов`язаних з недотриманням законодавства про оплату праці, мають перевагу в застосуванні перед частиною п?ятою статті 122 КАС України.

Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 06 березня 2024 у справі 600/5050/23-а.

У той же час суд зауважує, що до оцінки строку звернення до суду у цій справі, застосовуючи ч. 2 ст.233 КЗпП України, необхідно зважати на те, що до цієї статті було внесено зміни Законом України від 01.07.2022 №2352-IX.

Так, відповідно до ч.2 ст. 233 КЗпП України (у редакції, чинній до змін, внесених згідно із Законом України від 01.07.2022 №2352-IX) у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01.07.2022 №2352-IX, який набрав чинності з 19 липня 2022 року, частини 1-2 ст. 233 КЗпП України викладено в такій редакції:

«Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, до 19 липня 2022 КЗпП України не обмежував будь-яким строком право працівника на звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати. Після 19 липня 2022 строк звернення до суду з трудовим спором, зокрема, про стягнення належної працівнику заробітної плати, обмежений трьома місяцями з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права.

Як встановив суд, до суду з позовом у цій справі позивач звернувся 04.01.2024.

Водночас про порушення свого права позивач щонайскоріше міг дізнатися після залишення відповідачем без виконання рапорта про виплату відповідної суми згідно з постановою КМ України №168 та/або щонайскоріше після завершення лікування, тобто після 09.12.2022.

Таким чином, з встановлених судом обставин видно, що позивач пропустив строк звернення до суду, визначений ст.233 КЗпП України.

Водночас згідно з ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Зазначене вище свідчить про подання позовної заяви без додержання вимог, встановлених статтями 123, 161 КАС України, та зумовлює висновок суду про необхідність залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд, після відкриття провадження у справі, встановив факт пропуску строку звернення до суду, заява позивача про поновлення строку звернення до суду - відсутня, тому позов залишається без руху з наданням позивачу строку для усунення цього недоліку.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази, що підтверджують поважність причин його пропуску.

Керуючись ст.ст.122, 123, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Окремо від рішення суду ухвала в апеляційному порядку не може бути оскаржена.

Суддя Лунь З.І.