Справа № 320/49251/23
Суддя: Штульман Ігор Володимирович
Дата ухвалення: 2024-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

12 червня 2024 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Штульман І.В. та суддів: Маринчак Н.Є., Черпака Ю.К., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року по справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "ФІРМА КАРЕ" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, Головне управління Державної податкової служби у Київській області звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2024 року апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області залишено без руху з підстав відсутності доказів сплати судового збору. Надано строк для усунення недоліку протягом 10 днів з моменту вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області подано до Шостого апеляційного адміністративного суду клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги або відстрочення сплатити судового збору, яке обґрунтовано неможливістю своєчасного проведення платежів, недостатністю фінансування та скрутним майновим станом. Головне управління Державної податкової служби у Київській області зазначає про відсутність належного фінансування, посилаючись на свої листи Головного управління Державної податкової служби у Київській області до Державної податкової служби України з проханням про збільшення видатків за КВЕК 2800 (судовий збір), в яких зазначено, що станом на 11 квітня 2024 року, 17 квітня 2024 року, 03 травня 2024 року, 07 травня 2024 року, 08 травня 2024 року, 09 травня 2024 року, 10 травня 2024 року, 11 травня 2024 року, 12 травня 2024 року, 14 травня 2024 року, 15 травня 2024 року, 18 травня 2024 року залишок сум на поточному рахунку для сплати судового збору є недостатнім і просить поновити строк на апеляційне оскарження.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 травня 2024 року залишено без задоволення клопотання Головного управління Державної податкової служби у Київській області про відстрочення сплати судового збору і продовжено Головному управлінню Державної податкової служби у Київській області строк для усунення недоліків апеляційної скарги на п`ять робочих днів, починаючи з дня вручення копії цієї ухвали. Відповідачем отримано ухвалу суду в електронному кабінеті 29 травня 2024 року о 21 год 32 хв, тобто у розумінні частини шостої статті 251 КАС України 30 травня 2024 року.

Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області подано повторно до суду апеляційної інстанції клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, в якому відповідач просить продовжити строк на усунення недоліків апеляційної скарги з мотивів неможливості своєчасного проведення платежів, недостатністю фінансування та скрутним майновим станом або відстрочити сплату судового збору.

Колегія суддів вважає клопотання таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно частини другої статті 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи за ініціативою суду.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Таким чином, позивач або відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, щодо надання документа про сплату судового збору, для чого, як особа, зацікавлена в поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Колегія суддів зазначає, що державні органи, які є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх зі сплатою судового збору у строк, встановлений процесуальним законом для оскарження судового рішення або судом для усунення недоліків апеляційної скарги, як і звернення з клопотаннями про поновлення і продовження через це вказаних строків, відстрочення або звільнення від сплати судового збору, не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи, який, при цьому, мав можливість планування і здійснення видатків бюджету, а в разі потреби їх перерозподілу протягом усього бюджетного року таким чином, щоб забезпечити своєчасне і у повному обсязі проведення необхідних платежів.

Особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо, не є поважною причиною при вирішенні питання про поновлення чи продовження строку, встановленого законом або судом.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду в ухвалах від 21 січня 2020 року у справі №640/19706/18.

Згідно з частиною другою статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги.

Колегія суддів зазначає, що судом апеляційної інстанції було надано апелянту максимальний десятиденний визначений законодавцем строк для усунення недоліків, який, в подальшому, було продовжено на п`ять днів.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Колегія суддів зазначає, що відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не є об`єктивно непереборною обставиною неможливості сплати судового збору, оскільки, держава повинна створити належні фінансові можливості і заздалегідь передбачити відповідні кошти на вказані цілі у кошторисах установ.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 15 липня 2021 року у справі №640/12477/19 звернув увагу на те, що довготривала процедура погодження та сплати судового збору не є такою, що пов`язана з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає підстав для продовження апелянту строку для усунення недоліків апеляційної скарги або відстрочити сплату судового збору, а тому у задоволенні повторного клопотання відповідача про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги слід відмовити.

Відповідно до вимог частини другої статті 298 КАС України, до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статті 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Враховуючи, що апелянтом у встановлений судом строк недоліки апеляційної скарги не усунуто, тому застосовуються правила статті 169 КАС України, згідно з якими така апеляційна скарга підлягає поверненню.

Керуючись статтями 169, 296, 298, 321, 325, 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головному управлінню Державної податкової служби у Київській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2024 року по справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "ФІРМА КАРЕ" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення - повернути апелянту разом із доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач І.В. Штульман

Судді: Н.Є. Маринчак

Ю.К. Черпак