Справа № 380/27956/23
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2024-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2024 року м. Львів

справа №380/27956/23

провадження № П/380/28183/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Коморного О.І.,

секретар судового засідання Рудницька Ю.С.,

з участю:

представник позивача Романенко А.В.,

представник відповідача Кельбас Р.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці» про скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Львівській області.

Обставини справи:

До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці», в якій просить:

- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04 про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 857007,00 грн;

- скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.06.2023 № 14536/13-01-07-04 про зменшення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на суму 1517189,00 грн та нарахування штрафних санкцій на суму 379297,25 грн;

- скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.06.2023 № 14540/13-01-07-04 про збільшення сум грошового зобов`язання за платежем податку на додану вартість на 191855,00 грн, де 153484,00 грн сума ПДВ, 38371,00 грн штрафні санкції за донарахуванням;

- скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.06.2023 № 14538/13-01-07-04 про нарахування штрафних санкцій на суму 1020,00 грн;

- скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.06.2023 № 14541/13-01-07-04 про нарахування штрафних санкцій на суму 3400,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що товариством отримано податкові повідомлення-рішення від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04 про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на 857007,00 грн, № 14536/13-01-07-04 про зменшення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на 1517189,00 грн та нарахування штрафних санкцій на суму 379297,25 грн, № 14540/13-01-07-04 про збільшення сум грошового зобов`язання за платежем податку на додану вартість на 191855,00 грн, де 153484,00 грн сума ПДВ, 38371,00 грн штрафні санкції за донарахуванням, № 14538/13-01-07-04 про нарахування штрафних санкцій на суму 1020,00 грн, № 14541/13-01-07-04 про нарахування штрафних санкцій на суму 3400,00 грн, які винесені за результатами документальної позапланової виїзної перевірки з питань дотримання вимог податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

Зазначає, що у ході перевірки складено акт перевірки від 21.04.2023 № 945/13-01-07-04/38178871, в якому визначено, що товариство нібито, порушило п. 44.1, п. 44.3 ст. 44, п. 85.2 ст. 85, п. 189.1 ст. 189, пп. 198.1-198.3, 198.5 «г», 198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 ПК України, оскільки відповідно до проведеної перевірки перевіряючими встановлено, що попередньо включені суми до складу податкового кредиту не підтверджені документально, а також відповідно до листа ГСУ СБУ від 17.04.2023 № 6/4549 повідомлено, що «ГСУ СБУ здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18.04.2022 № 0000162 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 110-2, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 111-1 КК України в якому було встановлено, що автомобілі марки Mercedes-Benz GLS 400d 4 matic, д.н.з. НОМЕР_1 , VIN: НОМЕР_2 та Mercedes-Benz GLS 400d 4 matic, д.н.з. НОМЕР_3 VIN: НОМЕР_4 , 27.10.2022 та 01.11.2022 відповідно перетнули державний кордон до Республіки Польщі з метою їх продажу на території країни-агресора».

Позивач вважає, що перевірка проведена неправомірно, без належного дослідження обставин, а висновки в акті не відповідають фактичним обставинам справи, неправомірно застосовано норми матеріального права, а тому винесені податкові повідомлення-рішення від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04, № 14536/13-01-07-04, № 14540/13-01-07-04, № 14538/13-01-07-04 № 14541/13-01-07-04 є протиправними, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 01 грудня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 27 грудня 2023 року.

Ухвалою суду від 26 грудня 2023 року забезпечено участь в підготовчому засіданні представника позивача призначеному на 27 грудня 2023 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Протокольною ухвалою суду від 27 грудня 2023 року відкладено підготовче засідання до 24 січня 2024 року.

Ухвалою суду від 28 грудня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви про забезпечення позову.

Протокольною ухвалою суду від 24 січня 2024 року оголошено перерву до 07 лютого 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 07 лютого 2024 року оголошено перерву до 21 лютого 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 21 лютого 2024 року оголошено перерву до 13 березня 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 13 березня 2024 року оголошено перерву до 27 березня 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 27 березня 2024 року оголошено перерву до 10 квітня 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 10 квітня 2024 року відкладено підготовче засідання до 24 квітня 2024 року.

Ухвалою суду від 24 квітня 2024 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті на 29 травня 2024 року.

Протокольною ухвалою суду від 29 травня 2024 року оголошено перерву до 05 червня 2024 року.

Відповідач подав суду відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечує, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що на підставі наказу від 21.03.2023 № 1004-ПП «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Зоря Чернівці» проведена позапланова виїзна документальна перевірка з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету.

В ході проведення перевірки встановлено, що на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.03.2023, у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження від 18.04.2022 №0000162 Головним слідчим управлінням Служби безпеки України проведено обшук у приміщенні за адресою: м. Львів, вул. Братів Тимошенків, буд. 2 та в ході проведеного обшуку вилучено, зокрема, печатку ТОВ «Зоря Чернівці» та папку швидкозшивач під назвою ТОВ «Зоря Чернівці» з документами.

За змістом п. 85.9 ст. 85 Податкового кодексу України у разі коли до початку або під час проведення перевірки оригінали первинних документів, облікових та інших регістрів, фінансової та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів, а також виконання вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, були вилучені правоохоронними та іншими органами, зазначені органи зобов`язані надати для проведення перевірки контролюючому органу копії зазначених документів або забезпечити доступ до перевірки таких документів.

У зв`язку з наведеним, відповідно до вимог п. 85.9 ст. 85 Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Львівській області скеровано лист від 04.04.2023 № 3873/5/13-01-07-04-14 «Про надання доступу до документів» до ГСУ Служби безпеки України з клопотанням надати копії вилучених документів або забезпечити доступ до вилучених документів, для проведення перевірки у терміни передбачені чинним законодавством.

На підставі наказу від 04.04.2023 № 1205-ПТ «Про перенесення терміну проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Зоря Чернівці», перенесено терміни проведення перевірки з 04.04.2023 до дати отримання копій документів або забезпечення доступу до них, але не пізніше термінів визначених п. 200.11 ст. 200 Податкового кодексу України.

Управлінням досудового розслідування ГСУ Служби безпеки України листом від 17.04.2023 №6/4549 (вх. ГУ ДПС від 17.04.2023 №9536/5) надано по взаєморозрахунках між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» копії договорів купівлі-продажу автомобілів із додатками, додаткові угоди до договорів купівлі-продажу автомобілів укладені, видаткові накладні, акти приймання-передачі автомобілів, акти огляду транспортних засобів, а також копії протоколів огляду сайтів Інтернет ресурсів. Також управління досудового розслідування ГСУ Служби безпеки України листом від 20.04.2023 №6/4748 (вх. ГУ ДПС у Львівській області від 21.04.2023 №10003/5) направило додаткові копії матеріалів кримінального провадження від 18.04.2022 № 0000162 та повідомило, що будь-яка первинна фінансово-господарська документація ТОВ «Зоря Чернівці», окрім наданої раніше, у розпорядженні органу досудового розслідування відсутня.

Наказом від 13.04.2023 №1309-ПН поновлено проведення перевірки та такий скеровано 17.04.2023 засобами електронного зав`язку в електронній формі з дотриманням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» (із змінами) та Закону України «Про електронні довірчі послуги» в електронний кабінет платника та вручено 18.04.2023 під розписку директору ТОВ «Зоря Чернівці» ОСОБА_1 .

Перевіркою дотримання ТОВ «Зоря Чернівці» податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року у Декларації з податку на додану вартість від`ємного значення з ПДВ, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, встановлено порушення платником податків:

- п. 189.1 ст. 189; п. 198.5 «г» ст. 198; п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено суму податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку, за січень 2023 року у сумі 1517189,00 грн;

- п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198; п. 200.1, п. 200.4 ст. 200; п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, всього у сумі 153484,00 грн;

- п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198; п. 200.1, п. 200.4 ст. 200; п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації), за січень 2023 року у сумі 857007,00 грн;

- на порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України підприємством не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну всього на суму на суму 7585945,00 грн, з них ПДВ 1517189 грн (штрафна санкція передбачена абз. 4 п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України);

- п. 44.1, п. 44.3 ст. 44; п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України - підприємством до перевірки не надано документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

На підставі висновків акта перевірки № 9415/13-01-07-04/38178871 від 21.04.2023 прийнято оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04, № 14536/13-01-07-04, № 14540/13-01-07-04, № 14538/13-01-07-04 та № 14541/13-01-07-04.

Враховуючи наведене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

Представником позивача подано додаткові пояснення, в яких зазначає, про безпідставність та неправомірність документальної позапланової виїзної перевірки, проведеної на підставі наказу від 21.03.2023 № 1004-ПП «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки», з огляду на відсутність визначених у п.п.78.1.8 п.78.1 ст.78, п.200.11 ст.200 Податкового кодексу України підстав для проведення перевірки. За результатами перевірки ГУ ДПС у Львівській області складено неправомірний акт документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Зоря Чернівці» від 21.04.2023 № 9415/13-01-07-04/38178871 та неправомірні податкові повідомлення-рішення від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04, № 14536/13-01-07-04, № 14540/13-01-07-04, № 14538/13-01-07-04, № 14541/13-01-07-04.

Зазначає, що в період з 30.03.2023 по 18.04.2023 була проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ «Зоря Чернівці» з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість. Мета перевірки щодо «законності декларування від`ємного значення податку на додану вартість» зазначена в наказі від 21.03.2023 № 1004-ПП, направленнях від 30.03.2023 № 2488, 2489 та акті перевірки від 21.04.2023 № 9415/13-01-07-04/38178871. При цьому, зазначені документи не передбачають проведення перевірки з питань «законності декларування заявленої до відшкодування з бюджету суми ПДВ».

Наголошує, що контролюючим органом проведена інша перевірка за своїм предметом, ніж та, що була визначена у наказі про її призначення.

Контролюючий орган провів перевірку саме з питань «законності декларування заявленої до відшкодування з бюджету суми ПДВ у розмірі 1517189,00 грн» в порядку п.200.11 ст.200 Податкового кодексу України, то підстави для проведення такої перевірки не відповідають вимогам щодо призначення встановлених у даному п.200.11 Кодексу.

У силу дії норм п.200.10, 200.11 ст.200 Податкового кодексу України контролюючий орган для перевірки заявленої суми бюджетного відшкодування з ПДВ призначає перевірку за окремою підставою - виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість.

Враховуючи наведене, позивач просить скасувати оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Представником позивача подано відповідь на відзив, в якій зазначає, що відповідно до постанови Верховного Суду від 24.08.2022 у справі № 808/2359/17 сам факт наявності кримінального провадження не є беззаперечним доказом, що підтверджує відсутність реальних правових наслідків всіх господарських операцій, здійснених між платником та його контрагентами.

Зазначає, що матеріалами досудового розслідування кримінального провадження від 18.04.2022 за № 0000162, не містять жодних первинних документів, які підтверджують відчуження автомобілів, отже ГУ ДПС у Львівській області не мало жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що автомобілі не використовуються у господарській діяльності підприємства, у зв`язку з чим висновки акту документальної позапланової виїзної перевірки щодо порушення позивачем вимог п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 «г» ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 ПК України були зроблені на підставі необґрунтованих даних та суб`єктивних припущеннях перевіряючих.

Також зазначає, що усі первинні документи були вилученні згідно протоколу обшуку ГСУ СБ України від 23.03.2023, з якого вбачається, що у позивача було вилучено комп`ютерну техніку, на якій зберігалися ключі для входу в кабінет банку, у зв`язку з чим не було можливості надати банківські виписки по рахунку, та бухгалтерська програма де велась бухгалтерська документація та податкова звітність в електронному вигляді, у зв`язку з чим не було можливості надати перевіряючим бухгалтерські регістри та проводки щодо обліку постачальників та покупців по рахункам. Перевіряючих про вилучення документів було повідомлено під час перевірки.

Повідомляє що в рамках кримінального провадження № 0000162 від 18.04.2022 проведено судово економічну експертизу щодо правопорушень пов`язаних із заволодінням коштами державного бюджету шляхом повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ з державного бюджету, в якій зроблені наступні висновки: - задекларована ТОВ «Зоря Чернівці» сума бюджетного відшкодування з ПДВ у сумі 1517189,00 грн відображена підприємством в податковій декларації з ПДВ за січень 2023 року підтверджується документально; - у межах наданих на дослідження документів, висновок акту від 21.04.2023 року № 9415/13-01-07-04/38178871 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Зоря Чернівці» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, щодо порушення ТОВ «Зоря Чернівці» п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 «г» ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 ПК України та завищення підприємством суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за січень 2023 року ц сумі 1517189,00 грн і суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за січень 2023 року у сумі 857007,00 грн, документально не підтверджується.

Враховуючи наведене, позивач просить скасувати оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Відповідачем подано додаткові пояснення, в яких зазначає, що контролюючий орган наділений повноваженнями на проведення документальної позапланової перевірки платника податку в разі, якщо платником подано декларацію в якій заявлено до відшкодування з бюджету ПДВ (пп. 78.1.8 п. 78.1 ст. 78 ПК України) і якщо розрахунок такої суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у п. 200.11 ст. 200 ПК України операціями. У такому разі перевірка від`ємного значення ПДВ (а не перевірка безпосередньо бюджетного відшкодування) не буде різною за своєю суттю, як про це стверджує позивач, за умови якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за визначеними у п. 200.11 ст. 200 ПК України операціями.

Зазначає, що позивачем на підтвердження незаконності спірних податкових повідомлень-рішень зроблено акцент на процедурних порушеннях контролюючого органу під час проведення перевірки, які на його думку зумовлюють протиправність оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення допущенні під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та відповідно на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Враховуючи наведене, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

Представником позивача подано заперечення на додаткові пояснення, в яких зазначає, що в силу дії п. 86.2 ст. 86 ПК України відсутність складеного акту про результати камеральної перевірки доводить відсутність порушень позивачем законності декларування суми до відшкодування з бюджету ПДВ за результатами камеральної перевірки податкової декларації з ПДВ за січень 2023 року.

Зазначає, що ні в довідці камеральної перевірки, ні в наказі про проведення документальної перевірки не наведено жодної з підстав на проведення документальної позапланової виїзної перевірки платника для визначення достовірності нарахування бюджетного відшкодування такого податку, визначених у постанові КМУ від 27.12.2010 № 1238.

Враховуючи наведене, позивач просить визнати протиправними та скасувати оскаржувані податкові повідомлення-рішення.

Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці» (далі- ТОВ «Зоря Чернівці»/позивач) є юридичною особою, яке зареєстровано та обліковується в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 38178871, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позивач перебуває на податковому обліку Головного управління ДПС у Львівській області, про що зазначено в акті перевірки.

Фахівцями Головного управління ДПС у Львівській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, про що складено акт № 9415/13-01-07-04/38178871 від 21.04.2023.

Згідно висновків акту перевірки встановлено порушення ТОВ «Зоря Чернівці»:

1) п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 «г» ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено суму податку на додану вартість, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку, за січень 2023 року у сумі 1517189,00 грн;

2) п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України, всього у сумі 153484,00 грн;

3) п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, в результаті чого підприємством завищено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (показник рядка 21 Декларації), за січень 2023 року у сумі 857007,00 грн;

4) п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, підприємством не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну всього на суму на суму 7585945,00 грн, з них ПДВ 1517189,00 грн (штрафна санкція передбачена абз. 4 п. 120-1.2 ст. 120-1 Податкового кодексу України);

5) п. 44.1, п. 44.3 ст. 44, п. 85.2 ст. 85 Податкового кодексу України - підприємством до перевірки не надано документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки.

За результатами акту перевірки № 9415/13-01-07-04/38178871 від 21.04.2023, Головним управленням ДПС у Львівській області були прийняті податкові повідомлення-рішення від 22.06.2023:

- форми «В1» № 14536/13-01-07-04 на суму завищення бюджетного відшкодування в розмірі 1517189,00 гривень та на суму штрафних санкцій в розмірі 379297,25 гривень;

- форми «В4» № 14539/13-01-07-04 щодо завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в розмірі 857007,00 гривень;

- форми «ПС» № 14538/13-01-07-04 на суму штрафних санкцій в розмірі 1020,00 гривень;

- форми «Р» № 14540/13-01-07-04 на суму збільшення грошового зобов`язання за податковими зобов`язаннями в розмірі 153484,00 гривень та на суму штрафних санкцій в розмірі 38371,00 гривень.

Позивач, не погоджується з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, вважаючи їх незаконними, безпідставними та необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, тому звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Виключно законами України встановлюються, зокрема, податки і збори (п.1. ч.2 ст.92 Конституції України).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі ПК України).

Відповідно до пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.62.1 ст.62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статті 39 цього Кодексу.

Відповідно до п.71.1 ст.71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п.73.3 ст.73 ПК України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Згідно з п.75.1 ст.75 ПК України, органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.

Документальною перевіркою згідно із п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75 ПК України вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, а також отриманих в установленому законодавством порядку органом державної податкової служби документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Пунктом 78.1 ст.78 ПК України передбачені підстави за наявності яких здійснюється документальна позапланова перевірка.

Пунктами 78.2 78.9 ст.78 ПК України визначено, що обмеження у підставах проведення перевірок платників податків, визначені цим Кодексом, не поширюються на перевірки, що проводяться на звернення такого платника податків.

Контролюючим органам забороняється проводити документальні позапланові перевірки, які передбачені підпунктами 78.1.1, 78.1.4, 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, у разі, якщо питання, що є предметом такої перевірки, були охоплені під час попередніх перевірок платника податків.

Про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Право на проведення документальної позапланової перевірки платника податків (крім перевірок, передбачених підпунктом 78.1.22 пункту 78.1 цієї статті) надається лише у випадку, коли йому до початку проведення зазначеної перевірки вручено у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу, копію наказу про проведення документальної позапланової перевірки.

Допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу. Документальна позапланова невиїзна перевірка здійснюється у порядку, передбаченому статтею 79 цього Кодексу.

Строки проведення документальної позапланової перевірки встановлені статтею 82 цього Кодексу.

Перелік матеріалів, які можуть бути підставою для висновків під час проведення документальної позапланової перевірки, та порядок надання платниками податків документів для такої перевірки встановлено статтями 83, 85 цього Кодексу.

Порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Перевірка платника податків з питань повноти нарахування і сплати податків та зборів під час здійснення контрольованих операцій проводиться з урахуванням особливостей, визначених статтею 39 цього Кодексу.

Відповідно до положень Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого Наказом міністерства фінансів України № 727 від 20.08.2015р. (далі - Порядок 727), акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Акт документальної перевірки повинен містити систематизований виклад виявлених під час перевірки фактів порушень норм законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

В акті документальної перевірки викладаються всі суттєві обставини фінансово-господарської діяльності платника податків, які стосуються фактів виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Факти виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та повною мірою з посиланням на первинні документи, регістри податкового та бухгалтерського обліку, фінансової та іншої звітності, інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, ведення/складання яких передбачено законодавством, або отримані від інших суб`єктів господарювання, органів державної влади, у тому числі іноземних держав, правоохоронних органів, а також податкову інформацію, що підтверджують наявність зазначених фактів.

Відповідно до підпункту 2 Пункт 4 розділу III Порядку 727 у разі встановлення перевіркою порушень податкового законодавства за кожним відображеним в акті документальної перевірки фактом порушення необхідно:

викласти зміст порушення з посиланням на конкретні пункти і статті законодавчих актів (міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування), що порушені платником податків, зазначити період (календарний день, місяць, квартал, півріччя, три квартали, рік) фінансово-господарської діяльності платника податків та господарську операцію, при здійсненні якої вчинено це порушення;

викласти зміст порушень (у разі їх встановлення), в тому числі щодо правильності та повноти визначення фінансового результату до оподаткування згідно з бухгалтерським обліком відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків та зборів, виконання законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи;

зазначити первинні документи, на підставі яких вчинено записи у податковому та бухгалтерському обліку, навести регістри бухгалтерського обліку, кореспонденцію рахунків операцій та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків, зборів, та докази, що підтверджують наявність факту порушення;

у разі відсутності первинних документів, документів податкового або бухгалтерського обліку, інших документів, що підтверджують факт порушення, або у разі ненадання їх для перевірки - зазначити перелік цих документів;

у разі отримання під час перевірки копій документів, які підтверджують факт виявленого порушення, про це робиться запис із відображенням підстав для їх отримання, а також переліку цих документів;

у разі відмови посадових осіб платника податків (керівника платника податків або уповноважених ним осіб) надати документи та/або копії документів посадовій особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові посадової особи платника податків, уповноваженої здійснювати від його імені юридичні дії, та переліку документів (копій документів), які йому запропоновано подати, факт складання такого акта відображається в акті (довідці) документальної перевірки;

у разі надання посадовими особами платника податків (керівником платника податків або уповноваженою ним особою) посадовим особам контролюючого органу письмових пояснень щодо встановлених порушень податкового законодавства та/або причин ненадання первинних та інших документів, що підтверджують встановлені порушення, або їх копій факти надання таких пояснень необхідно відобразити в акті документальної перевірки.

Суд зазначає, що в акті перевірки від 21.04.2023 № 9415/13-01-07-04/38178871 зазначені передбачені Порядком №727 порушення податкового законодавства, які були встановлені фахівцями Головного управління ДПС у Львівській області.

Статтею 44 ПК України передбачені вимоги до підтвердження даних, визначених у податковій звітності.

Згідно з п. 44.1 ст. 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Згідно з п. 44.6 ст. 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Відповідно до абз. 2 п. 44.6 ст. 44 ПК України, якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки (у випадках, передбачених абзацами другим і четвертим пункту 44.7 цієї статті), такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Згідно з п. 86.8. ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Зі змісту акту перевірки від 21.04.2023 № 9415/13-01-07-04/38178871 судом встановлено, що в ході перевірки ТОВ «Зоря Чернівці»:

- занижено податкові зобов`язання з податку на додану вартість за січень 2023 року на суму 1517189,00 грн, внаслідок чого завищено суму від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту (рядок 19) на загальну суму 1517189,00 грн, що призвело до завищення суми бюджетного відшкодування ПДВ, заявленого на рахунок платника у банку за січень 2023 року, на суму 1517189,00 грн;

- не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні при здійсненні операцій відповідно до п.198.5 «г» ст. 198 ПК України за січень 2023 року на суму 7585945,00 грн, з них ПДВ 1517189,00 грн;

- безпідставно включено до складу податкового кредиту за січень 2023 року податок на додану вартість у сумі 1010491,00 грн, внаслідок чого завищено суму від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту (рядок 19) на суму 1010491,00 грн, що призвело до: - заниження податку на додану вартість, що підлягає сплаті до Державного бюджету України всього у сумі 153484,00 грн, в тому числі за травень 2022 року - у сумі 49010,00 грн, за червень 2022 року - у сумі 306,00 грн, за липень 2022 року - у сумі 35778,00 грн, за січень 2023 року - у сумі 107733,00 грн; - завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (показник рядка 21 Декларації) на суму 857007,00 грн;

- не надало документи на повідомлення ГУ ДПС у Львівській області від 31.03.2023 № 10156/6/13-01-07-04-17 «Про надання документів та інформації» та від 17.04.2023 № 12259/6/13-01-07-04-17 «Про надання інформації та документів».

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.185.1 ст.185 ПК України об`єктом оподаткування ПДВ є операції платників податку, зокрема, з постачання товарів/послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до ст.186 ПК України.

Під постачанням товарів розуміється, зокрема передача товарів згідно з договором, за яким сплачується комісія (винагорода) за продаж чи купівлю (підпункт 14.1.191 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

Постачання послуг - будь-яка операція, що не є постачанням товарів, чи інша операція з передачі права на об`єкти права інтелектуальної власності та інші нематеріальні активи чи надання інших майнових прав стосовно таких об`єктів права інтелектуальної власності, а також надання послуг, що споживаються в процесі вчинення певної дії або провадження певної діяльності (підпункт 14.1.185 пункту 14.1 статті 14 ПК України).

При цьому, відповідно до п.189.4 ст.189 ПК України базою оподаткування для товарів/послуг, що передаються/отримуються у межах договорів комісії (консигнації), поруки, довірчого управління, є вартість постачання цих товарів, визначена у порядку, встановленому ст. 188 Податкового кодексу.

Дата збільшення податкових зобов`язань та податкового кредиту платників податку, що здійснюють постачання/отримання товарів/послуг у межах договорів комісії (консигнації), поруки, доручення, довірчого управління, інших цивільно-правових договорів та без права власності на такі товари/послуги, визначається за правилами, встановленими статтями 187 і 198 Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань із постачання товарів/послуг згідно з п.187.1 ст.187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку-дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а для послуг-дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Ураховуючи викладене, у комісіонера на дату першої з подій, визначених п.187.1 ст.187 ПК України, виникають податкові зобов`язання з ПДВ:

- з операції з реалізації товару, переданого йому на реалізацію комітентом в межах договору комісії, виходячи з бази оподаткування, визначеної п.189.4 ст.189 Кодексу;

- з послуг комісії, наданих комітенту в межах договору комісії, виходячи з бази оподаткування, визначеної ст.188 Кодексу.

За положеннями п.п. 14.1.181 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Порядок формування податкового кредиту з податку на додану вартість визначено ст. 198 ПК України.

Відповідно до п.п. «а» п. 198.1 ст. 198 ПК України право на віднесення сум податку до податкового кредиту виникає у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі їх ввезення на митну територію України) та послуг.

За приписами п. 198.2 ст. 198 ПК України датою виникнення права платника податку на віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше: дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг; дата отримання платником податку товарів/послуг, що підтверджено податковою накладною.

Пунктом 198.3 ст. 198 ПК України встановлено, що податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:

- придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;

- придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);

- ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.

Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

За приписами п. 198.5 ст. 198 ПК України платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних в терміни, встановлені цим Кодексом для такої реєстрації, зведену податкову накладну за товарами/послугами, необоротними активами, придбаними/виготовленими з податком на додану вартість (для товарів/послуг, необоротних активів, придбаних або виготовлених до 1 липня 2015 року, - у разі якщо під час такого придбання або виготовлення суми податку були включені до складу податкового кредиту), у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання або починають використовуватися:

а) в операціях, що не є об`єктом оподаткування відповідно до статті 196 цього Кодексу (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 196.1.7 пункту 196.1 статті 196 цього Кодексу) або місце постачання яких розташоване за межами митної території України;

б) в операціях, звільнених від оподаткування відповідно до статті 197, підрозділу 2 розділу XX цього Кодексу, міжнародних договорів (угод) (крім випадків проведення операцій, передбачених підпунктом 197.1.28 пункту 197.1 статті 197 цього Кодексу та операцій, передбачених пунктом 197.11 статті 197 цього Кодексу);

в) в операціях, що здійснюються платником податку в межах балансу платника податку, у тому числі передача для невиробничого використання, переведення виробничих необоротних активів до складу невиробничих необоротних активів;

г) в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку (крім випадків, передбачених пунктом 189.9 статті 189 цього Кодексу).

Згідно з п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 1095 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування.

Підпунктом 14.1.18 п. 14.1 ст. 14 ПК України визначено, що бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника, у тому числі автоматичне бюджетне відшкодування у порядку та за критеріями, визначеними у розділі V цього Кодексу.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню) визначено статтею 200 ПК України.

Відповідно до п. 200.1 ст. 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з п. 200.2 ст. 200 ПК України при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету.

За змістом п. 200.4 цієї статті при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу; б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Відповідно до п. 200.7 ст. 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Згідно з п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку.

Наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, затверджено форму податкової декларації з податку на додану вартість; форму уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок; форму розрахунку податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України та Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість.

Згідно з Порядком заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, додатками до декларації є: 1) розрахунок коригування сум податку на додану вартість (Д1) (додаток 1); 2) довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (додаток 2); 3) розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (додаток 3 ); 4) заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) (додаток 4); 5) розшифровки податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Д5) (додаток 5); 6) довідка (Д6) (додаток 6) подається платниками, які заповнюють рядок 5 декларації, та підприємствами (організаціями) інвалідів; 7) розрахунок (перерахунок) частки використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях (Д7) (додаток 7); 8) заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування (Д8) (додаток 8); 9) розрахунок податкових зобов`язань за операціями, визначеними в статті 16-1 Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», та питомої ваги вартості сільськогосподарських товарів (ДС9) (додаток 9). Додатки додаються до декларацій за наявності подій, які підлягають відображенню у таких додатках.

В свою чергу, платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (Д3) - додаток 3 та (Д4) - додаток 4. Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість. Значення рядка 3 таблиці 1 (Д3) - додаток 3 переноситься до рядка 20.2 декларації.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку, що право на отримання бюджетного відшкодування у платника ПДВ виникає щодо суми, яку він фактично сплатив у попередніх податкових періодах, за наявності у нього від`ємного значення різниці між податковим зобов`язанням та податковим кредитом у поточному та попередньому податковому періоді, за умови наявності у платника податку належно оформлених податкових накладних та відсутності спору щодо реальності господарських операцій із поставки товарів, робіт, послуг.

Пунктом 201.10 ст.201 ПК України визначено, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Право на нарахування податкового кредиту виникає незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.

З огляду на викладені положення, для отримання права сформувати податковий кредит із сум ПДВ, сплачених в ціні придбаного товару (робіт, послуг), платник ПДВ повинен мати податкові накладні, видані на реально отриманий товар (роботи, послуги), призначений для використання у власній господарській діяльності.

Отже правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на податковий кредит можуть мати лише реально вчинені господарські операції з придбання товарів, послуг чи основних фондів із метою використання в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, а не саме лише оформлення відповідних документів або рух грошових коштів на поточних рахунках платників податку.

У відповідності до п. 44.1 ст. 44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відповідно до ст. 1 Закону №996-XIV, господарська операція - дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства; первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію; фінансова звітність - звітність, що містить інформацію про фінансовий стан та результати діяльності підприємства.

Згідно зі ст. 3 Закону №996-XIV, метою ведення бухгалтерського обліку і складання фінансової звітності є надання користувачам для прийняття рішень повної, правдивої та неупередженої інформації про фінансове становище, результати діяльності та рух грошових коштів підприємства.

Бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.

Статтею 9 Закону № 996-XIV визначено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Тобто, документальному підтвердженню підлягає одна із вищезазначених подій, і якщо дана подія оформлена первинним документом, що містить усі обов`язкові реквізити, визначені ч.2 ст.9 Закону №996-XIV, то дана обставина є належним доказом реальності господарської операції.

Відповідно до вимог п. 2.1 ст.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 05.06.1995 за № 168/704, первинні документи - це документи, створені у письмовій або електронній формі, що фіксують та підтверджують господарські операції, включаючи розпорядження та дозволи адміністрації (власника) на їх проведення. Господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов`язань і фінансових результатів.

Оскільки видаткова накладна використовується для обліку товарно-матеріальних цінностей та є документом первинного обліку відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону №996-XIV, то на виконання приписів закону та договірних домовленостей між сторонами щодо поставки товару, що зафіксовані в договорі поставки, були складені видаткові накладні.

Податкова накладна надається постачальником в електронному вигляді в порядку та строки, встановлені Податковим кодексом України.

Судом встановлено, що у січні 2023 року позивачем було подано декларацію з ПДВ та задекларовано податкових зобов`язань на суму 21407,00 грн, податкового кредиту на суму 2395603,00 грн, у зв`язку з чим сформувалася сума від`ємного значення ПДВ у розмірі 2374196,00 грн, з яких 1517189,00 грн підлягає відшкодуванню на рахунок платника у банку і 857007,00 грн зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду.

Позивачем у 2022 році з економічною метою було укладено ряд договорів з контрагентами та здійснено господарські операції, які призвели до реальної зміни майнового стану.

Податковий кредит на суму 2395603,00 грн виник у позивача за наступними господарськими операціями з контрагентами:

1. Договір купівлі-продажу автомобіля між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» від 09.08.2022 № . Відповідно до умов договору позивачем придбано автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4МАТІС WIN 1679231A708682, 2022 року випуску.

На підтвердження господарських операцій за даним договором було оформлено наступні первинні документи: Специфікація № 1 від 09.08.2022, Додаток 3 до Договору № , Специфікація № 2 від 24.10.2022 Додаток 3 до Договору № , додаткова угода №1 від 24.10.2022, Видаткова накладна від 24.10.2022 № на автомобіль на суму 4594619,19 грн у т.ч. ПДВ 765 769,87 грн, акт приймання передачі автомобіля № від 24.10.2022 відповідно до якого Постачальник передав, а Покупець прийняв автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4matic WIN 1679231A року випуску.

За вказаний автомобіль ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено на рахунок ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» 4594619,19 грн у т.ч. ПДВ на суму 765769, 87 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 631 від 04.08.2022 на суму 88800,00 грн, № 638 від 05.08.2022 на суму 500000,00 грн, № 646 від 09.08.2022 на суму 348918,00 грн, № 696 від 20.10.2022 на суму 2000000,00 грн, № 698 від 21.10.2022 на суму 1000000,00 грн.

ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 354 від 05.08.2022 на суму 588880,00 грн у т.ч. ПДВ 98133,33 грн, № 365 від 09.08.2022 на суму 348918,00 грн у т.ч. ПДВ 58153,00 грн, (включені до податкової декларації за серпень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду), № 749 від 20.10.2022 на суму 2000000,00 грн у т.ч. ПДВ 333333,33 грн, №762 від 21.10.2022 на суму 1656901,14 у т.ч. ПДВ 276150,19 грн, № 767 від 24.10.2022 на суму 0,05 грн у т.ч. ПДВ 0,01 грн (включені до податкової декларації за жовтень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

2. Договір купівлі-продажу автомобіля між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» від 09.08.2022 № . Відповідно до умов договору позивачем придбано автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4МАТІС WIN 1679231A року випуску. На підтвердження господарських операцій за договором було оформлено первинні документи: Специфікація № 1 від 09.08.2022, Додаток 3 до Договору № , Специфікація № 2 від 24.10.2022, Додаток 3 до Договору № , додаткова угода №1 від 27.10.2022, Видаткова накладна від 27.10.2022 № на автомобіль на суму 4508515,74 грн у т.ч. ПДВ 751419,29 грн, акт приймання передачі автомобіля № від 27.10.2022 відповідно до якого Постачальник передав, а Покупець прийняв автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4matic WIN 1679231A699396, 2022 року випуску.

За вказаний автомобіль ТОВ «Зоря Чернівці» було сплачено на рахунок ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» 4508515,74 грн у т.ч. ПДВ на суму 751419,29 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 632 від 04.08.2022 на суму 88800,00 грн, № 637 від 05.08.2022 на суму 500000,00 грн, № 645 від 09.08.2022 на суму 324733,00 грн, № 699 від 24.10.2022 на суму 600000,00 грн, № 704 від 26.10.2022 на суму 54000,00 грн, № 703 від 26.10.2022 на суму 2040000,00 грн, № 705 від 27.10.2022 на суму 900982,74 грн.

ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 355 від 05.08.2022 на суму 588880,00 грн у т.ч. ПДВ 98133,33 грн, № 364 від 09.08.2022 на суму 324733,00 грн у т.ч. ПДВ 54122,17 грн, (включені до податкової декларації за серпень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду), № 768 від 24.10.2022 на суму 600000,00 грн у т.ч. ПДВ 100000,00 грн, № 793 від 26.10.2022 на суму 2094000,00 у т.ч. ПДВ 349000,00 грн, № 803 від 27.10.2022 на суму 900982,74 грн у т.ч. ПДВ 150163,79 грн (включені до податкової декларації за жовтень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

3. Договір купівлі-продажу автомобіля між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» від 20.09.2022 № . Відповідно до умов вказаного договору позивачем було придбано автомобіль Mercedes-AMG G 63 2022 року випуску.

За вказаний автомобіль ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено на рахунок ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» 2516966,00 грн у т.ч. ПДВ на суму 419494,33 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 668 від 15.09.2022 на суму 1400000,00 грн, № 669 від 20.09.2022 на суму 300000,00 грн, № 679 від 21.09.2022 на суму 600000,00 грн, № 671 від 22.09.2022 на суму 216966,00 грн.

ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 450 від 15.09.2022 на суму 1400000,00 грн у т.ч. ПДВ 233333,33 грн, № 871 від 20.09.2022 на суму 300 000 грн у т.ч. ПДВ 50 000 грн, № 876 від 21.09.2022 на суму 600000,00 грн у т.ч. ПДВ 100000,00 грн, № 881 від 22.09.2022 на суму 216966,00 грн у т.ч. ПДВ 336161,00 грн (включені до податкової декларації за вересень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

4. Договір купівлі-продажу автомобіля між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» від 28.09.2022 № . Відповідно до умов вказаного договору ТОВ «Зоря Чернівці» придбано автомобіль Mercedes-AMG G 63 2022 року випуску.

За вказаний автомобіль ТОВ «Зоря Чернівці» було сплачено на рахунок ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» 2562230,00 грн у т.ч. ПДВ на суму 427038,00 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 672 від 22.09.2022 на суму 250000,00 грн, № 673 від 23.09.2022 на суму 300000,00 грн, № 674 від 26.09.2022 на суму 500000,00 грн, № 678 від 28.09.2022 на суму 550000,00 грн, № 679 від 29.09.2022 на суму 400000,00 грн, № 680 від 30.09.2022 на суму 562230,00 грн.

ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 882 від 22.09.2022 на суму 250000,00 грн у т.ч. ПДВ 41666,67 грн, № 889 від 23.09.2022 на суму 300000,00 грн у т.ч. ПДВ 50000,00 грн, № 893 від 27.09.2022 на суму 500000,00 грн у т.ч. ПДВ 83333,33 грн, № 900 від 28.09.2022 на суму 550000,00 грн у т.ч. ПДВ 91666,67 грн, № 905 від 29.09.2022 на суму 400000,00 грн у т.ч. ПДВ 66666,67 грн, № 908 від 30.09.2022 на суму 562230,00 грн у т.ч. ПДВ 93705,00 грн (включені до податкової декларації за вересень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

5. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії між ТОВ «Зоря Чернівці» та AT «Українська залізниця» в особі філії «Енергозбут» від 23.06.2021 № ЕЕЦ38884. Відповідно до умов договору позивачу надавались послуги з розподілу електричної енергії на точці за адресою: Закарпатська область, Тячівський район, смт Тересва, вул. Заводська, 1Я.

На підтвердження господарських операцій за даним договором оформлено акти приймання-передачі наданих послуг № 71038 за січень-грудень 2022 року на суму 13 089,07 у т.ч. ПДВ 2181,41 грн, січень 2023 року на суму 2529,00 грн у т.ч. ПДВ 421,59 грн.

За вказані послуги ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено кошти на рахунок AT «Українська залізниця» в особі філії «Енергозбут» 15618,07 грн у т.ч. ПДВ на суму 2603,00 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 560 від 17.05.2022 на суму 1092,06 грн, № 591 від 14.06.2022 на суму 1028,02 грн, № 628 від 29.07.2022 на суму 739,79 грн, № 748 від 09.01.2022 на суму 918,18 грн, № 752 від 18.01.2023 на суму 11840,02 грн.

AT «Українська залізниця» в особі філії «Енергозбут» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 371/060 від 31.05.2022 на суму 1092,06 грн у т.ч. ПДВ 182,01 грн, № 383/060 від 30.06.2022 на суму 1028,02 грн у т.ч. ПДВ 171,34 грн, № 374/060 від 31.07.2022 на суму 739,79 грн у т.ч. ПДВ 123,30 грн, № 380/060 від 31.01.2023 на суму 11840,02 грн у т.ч. ПДВ 1973,34 грн, № 381/060 від 31.01.2023 на суму 918,18 грн у т.ч. ПДВ 153,03 грн (включені до податкових декларацій за травень, червень, липень 2022 року, січень 2023 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

6. Договір про постачання електричної енергії споживачу між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Закарпаттяенергозбут» від 05.08.2021 № 322071038. Відповідно до умов договору позивачу надавались послуги з постачання електричної енергії на об`єкт за адресою: Закарпатська область, Тячівський район, смт Тересва, вул. Заводська, земельна ділянка 1 «Я».

На підтвердження господарських операцій за договором оформлено первинні документи. Рахунки на оплату: ПЕЕ № 322071038/12/1 від 01.01.2023 на суму 17771,20 грн, № 322071038/4/1 від 01.05.2022 на суму 3338,75 грн, № 322071038/5/1 від 01.06.2022 на суму 1477,68 грн, № 322071038/6/1 від 01.07.2022 на суму 2181,40 грн, № 322071038/7/1 від 01.08.2022 на суму 2722,73 грн, № 322071038/8/1 від 01.09.2022 на суму 2361,31 грн, № 322071038/9/1 від 01.10.2022 на суму 4002,94 грн, акти приймання-передачі наданих послуг за травень-грудень 2022 року на суму 17843,82 у т.ч. ПДВ 2973,97 грн, січень 2023 року на суму 46797,05 грн у т.ч. ПДВ 7799,51 грн.

За вказані послуги ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено кошти на рахунок ТОВ «Закарпаттяенергозбут 31484,07 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 561 від 17.05.2022 на суму 967,07 грн, № 590 від 14.06.2022 на суму 1477,68 грн, № 620 від 12.07.2022 на суму 2181,14 грн, № 648 від 10.08.2022 на суму 2722,73 грн, № 667 від 15.09.2022 на суму 2361,31 грн, № 692 від 17.10.2022 на суму 4002,94 грн, № 749 від 09.01.2022 на суму 17771,20 грн.

ТОВ «Закарпаттяенергозбут» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 2200219 від 31.05.2022 на суму 967,07 грн у т.ч. ПДВ 161,18 грн, № 2200232 від 30.06.2022 на суму 1477,68 грн у т.ч. ПДВ 246,28 грн, № 220218 від 31.07.2022 на суму 2181,14 грн у т.ч. ПДВ 365,52 грн, № 2200218 від 31.08.2022 на суму 2722,73 грн у т.ч. ПДВ 453,79 грн, № 2200239 від 30.09.2022 на суму 2361,31 грн у т.ч. ПДВ 393,55 грн, № 2200241 від 31.10.2022 на суму 4002,94 грн у т.ч. ПДВ 667,16 грн, № 2200127 від 31.01.2023 на суму 17771,20 грн у т.ч. ПДВ 2961,87 грн (включені до податкових декларацій за травень, червень, липень, вересень, жовтень 2022 року, січень 2023 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

7. Договір підряду між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Захід Фасад Буд ПРО» від 11.05.2022 № 11/05/22-01. Відповідно до умов договору позивачу надавались послуги з виготовлення та монтажу алюмінієвих конструкцій на об`єкті Замовника. Ціна договору визначена у розмірі 533810,15 грн.

На підтвердження господарських операцій за даним договором було оформлено акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) від 31.01.2023 № 1 на суму 533810,15 грн у т.ч. ПДВ 88968,36 грн.

За вказані послуги ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено кошти на рахунок ТОВ «Захід Фасад Буд ПРО» 533810,15 грн, що підтверджується банківськими виписками, а саме: платіжні доручення № 567 від 19.05.2022 на суму 174000,00 грн, № 568 від 23.05.2022 на суму 118000,00 грн, № 580 від 03.06.2022 на суму 104087,13 грн, № 755 від 19.01.2023 на суму 89389,93 грн.

ТОВ «Захід Фасад Буд ПРО» сформовані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні: № 6 від 19.05.2022 на суму 174000,00 грн у т.ч. ПДВ 29000,00 грн, № 8 від 23.05.2022 на суму 118000,00 грн у т.ч. ПДВ 19666,67 грн, № 2 від 03.06.2022 на суму 104087,14 грн у т.ч. ПДВ 17347,86 грн, № 8 від 19.01.2023 на суму 89389,93 грн у т.ч. ПДВ 14898,32 грн (включені до податкових декларацій за травень, червень 2022 року, січень 2023 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

8. Договір шляхом обміну документами між ТОВ «Зоря Чернівці» та ПП «Еліт-Дах». Відповідно до умов договору позивач придбав вікна мансардні, коміри, вікно звичайне. На підтвердження господарської операції за договором оформлено рахунок на оплату товару від 06.07.2022 № 103 та видаткову накладну від 14.07.2022 № 92 на суму 47770,00 грн у т.ч. ПДВ 7961,67 грн.

За вказані послуги ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено кошти на рахунок ПП «Еліт-Дах» 47770,00 грн, що підтверджується банківською випискою № 611 від 06.07.2022 на суму 47770,00 грн.

ПП «Еліт-Дах» сформовано та зареєстровано в ЄРПН податкову накладну № 6 від 06.07.2022 на суму 47770,00 грн у т.ч. ПДВ 7961,67 грн (включено до податкової декларації за липень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказана податкова накладна зареєстрована в ЄРПН і по ній сплачено податкове зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

9. Договір поставки між ТОВ «Зоря Чернівці» та ТОВ «Лео Маркет Груп» від 09.05.2022 № 3689. Відповідно до умов договору позивач придбав кухонне обладнання відповідно до специфікації.

На підтвердження господарської операції за договором оформлено рахунок на оплату товару від 09.05.2022 № 3689 на суму 387880,00 грн у т.ч. ПДВ 64646,66 грн.

За вказані послуги ТОВ «Зоря Чернівці» сплачено кошти на рахунок ТОВ «Лео Маркет Груп», що підтверджується банківськими виписками № 553 від 06.05.2022 на суму 138400,00 грн, № 554 від 12.05.2022 на суму 50000,00 грн, № 562 від 17.05.2022 на суму 70000,00 грн, № 566 від 19.05.2022 на суму 50000,00 грн, № 577 від 27.05.2022 на суму 55000,00 грн, № 578 від 31.05.2022 на суму 40000 грн.

ТОВ «Лео Маркет Груп» сформовано та зареєстровано в ЄРПН податкові накладні: № 18 від 06.05.2022 на суму 138400,00 грн у т.ч. ПДВ 23066,67 грн, № 39 від 12.05.2022 на суму 50000,00 грн у т.ч. ПДВ 8333,33 грн, № 59 від 17.05.2022 на суму 70000,00 у т.ч. ПДВ 11666,67 грн, № 98 від 27.05.2022 на суму 55000,00 у т.ч. ПДВ 9166,67 грн (включено до податкової декларації за липень 2022 року у розділ III п. 21 сума від`ємного значення, що зараховується до податкового кредиту наступного звітного періоду).

Вказані податкові накладні зареєстровані в ЄРПН і по ним сплачені податкові зобов`язання з ПДВ, про що свідчить інформація зазначена в акті перевірки.

Таким чином, судом встановлено, що із здійсненних позивачем господарських операцій з суб`єктами господарювання вбачається рух коштів та капіталу, належним чином зареєстровані податкові накладні постачальників послуг та товарів, що надавали право позивачу включати сплачені суми до податкового кредиту в податковій декларації з ПДВ за січень 2023 року.

Водночас, контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 22.06.2023 № 14539/13-01-07-04 про зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на 857007,00 грн, оскільки позивачем не надано до перевірки первинних документів: договорів, видаткових накладних, рахунків, актів приймання-передачі, регістрів бухгалтерського обліку, платіжних доручень чи інших документів, які підтверджували б здійснення взаєморозрахунків із контрагентами-постачальниками. Контролюючий орган вважає, що таким чином порушено п.п. 198.1 -198.3, 198.6 ст. 198, п.200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 ПК України.

Разом з тим, суд зазначає, що відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.03.2023, у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження від 18.04.2022 № 0000162 Головним слідчим управлінням Служби безпеки України проведено обшук у приміщенні за адресою: м. Львів, вул. Братів Тимошенків, буд. 2 та в ході проведеного обшуку вилучено первинні документи ТОВ «Зоря Чернівці».

Факт вилучення документів підтверджується протоколом обшуку від 23.03.2023 року, відповідно до якого усі запитувані первинні документи були вилучені у ТОВ «Зоря Чернівці» під час проведення обшуку.

Крім того, як вбачається з протоколу обшуку від 23.03.2023, у ТОВ «Зоря Чернівці» також було вилучено комп`ютерну техніку, на якій зберігались ключі для входу в кабінет банку, у зв`язку з чим не було можливості надати банківські виписки по рахунку, та бухгалтерська програма M.E.Doc, де велась бухгалтерська документація та податкова звітність в електронному вигляді, у зв`язку з чим не було можливості надати перевіряючим бухгалтерські регістри та проводки щодо обліку постачальників та покупців по рахункам.

В акті перевірки зазначено, що платником податків отримувались листи про надання первинних документів у підтвердження господарських операцій, які сформували податковий кредит, вказаний у декларації ПДВ за січень 2023 року та у зв`язку з неотриманням відповіді та документів складено акти про засвідчення факту ненадання позивачем таких документів.

Водночас, ГУ ДПС у Львівській області повідомлялося під час перевірки, що документи не можуть бути надані у зв`язку з їх вилученням правоохоронними органами та що потребується час для їх відновлення.

Оскільки податковому органу під час проведення перевірки було достеменно відомо про вилучення первинних документів ТОВ «Зоря Чернівці», винесення податкового повідомлення-рішення відбулося з порушенням п. 20.3 ст. 20, ст. 82. п. 85.1, п. 85.9 ст. 85 ПК України.

Суд також зазначає, що у розділі II Загальні Положення Акта перевірки, вказано, що: «у ході перевірки встановлено, що згідно з ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.03.2023, старшим слідчим в ОВС 2 відділу 4 управління досудового розслідування ГСУ СБ України майором юстиції ОСОБА_2 у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження від 18.04.2022 № 0000162 проведено обшук у приміщені за адресою м. Львів, вул. Братів Тимошенків, буд 2 та в ході проведеного обшуку вилучено, зокрема, печатку ТОВ «Зоря Чернівці» та папку швидкозшивач під назвою ТОВ «Зоря Чернівці» з документами».

Таким чином, вказане свідчить, що на момент складання акта перевірки та винесення податкового повідомлення рішення податковому органу достеменно було відомо, що ТОВ «Зоря Чернівці» не може надати відповідні первинні документи у зв`язку з їх вилученням правоохоронними органами.

Крім того, судом встановлено що ГУ ДПС у Львівській області скеровано лист від 04.04.2023 № 3873/5/13-01-07-04-14 до управління досудового розслідування ГСУ СБ України з клопотанням надати копії вилучених документів або забезпечити доступ до вилучених документів для проведення перевірки у терміни передбачені чинним законодавством.

Як вбачається з акта перевірки і його висновків, клопотання ГУ ДПС у Львівській області про надання копій документів ГСУ СБ України у повному обсязі виконане не було і повний пакет вилучених первинних документів їм не було надано, що відповідно до ст. 82 ПК України є підставою для зупинення перевірки до моменту отримання документів від правоохоронних органів, або для надання часу платнику податків для відновлення первинних документів.

При цьому контролюючий орган керувався інформацією, наведеною в листах Головного слідчого управління Служби безпеки України від 17 квітня 2023 року № 6/4549 та від 20 квітня 2023 року № 6/4748, матеріалами кримінального провадження № 0000162.

Таким чином, судом встановлено, що податкові повідомлення-рішення винесені контролюючим органом лише на підставі інформації, що містилася в листах ГСУ СБ України від 17.04.2023 № 6/4549 та від 20.04.2023 № 6/4748 а саме: «Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що автомобіль марки Mercedes-Benz GLS 400d 4МАТІС, д.н.з НОМЕР_1 , НОМЕР_5 та автомобіль марки Mercedes-Benz GLS 400d, 4МАТІС, д.н.з НОМЕР_6 , WIN 1679231А699396, 27.10.2022 та 01.11.2022 відповідно перетнули державний кордон до Республіки Польща з метою їх продажу на території країни-агресора».

При цьому суд зазначає, що жодних документальних підтверджень, що автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4МАТІС WIN 1679231A708682 придбаний позивачем у ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» за договором від 09.08.2022 № та автомобіль Mercedes-Benz GLS 400d 4МАТІС WIN 1679231A699396 придбаний позивачем у ТОВ «Автоцентр на Кільцевій» за договором від 09.08.2022 № вибули із власності ТОВ «Зоря Чернівці» надано не було і такої інформації не містить акт перевірки.

Суд зазначає, що вказані автомобілі дійсно перетинали кордон України та Республіки Польщі з метою їх подальшого використання в господарській діяльності ТОВ «Зоря Чернівці» за межами України у зв`язку з великим ризиком їх пошкодження під час військової агресії російської федерації, яка проводить ракетні обстріли, у тому числі і Львівської області. Однак, виїзд автомобілів позивача за межі кордону України, не є порушенням норм чинного законодавства та не є свідченням їх відчуження. Автомобілі не вибували з власності ТОВ «Зоря Чернівці», а тому контролюючим органом було неправомірно зменшено суму бюджетного відшкодування у розмірі 1517189,00 грн, що становить суму ПДВ по придбанню вказаних автомобілів та застосування штрафних санкцій.

Більш того, Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз 16.10.2023 року складено висновок експерта № 23574/23-72 за результатами проведення судової економічної експертизи у кримінальному провадженні № 0000162.

Згідно висновку експерта № 23574/23-72 від 16.10.2023 року встановлені наступні висновки

- задекларована ТОВ «Зоря Чернівці» сума бюджетного відшкодування з ПДВ у сумі 1517189,00 грн відображена підприємством в податковій декларації з ПДВ за січень 2023 року підтверджується документально;

- у межах наданих на дослідження документів, висновок акту від 21.04.2023 року № 9415/13-01-07-04/38178871 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «Зоря Чернівці» () з питань дотримання податкового законодавства при декларуванні за січень 2023 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету, щодо порушення ТОВ «Зоря Чернівці» п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 «г» ст. 198, п. 200.1, п. 200.4 ст. 200, п. 201.10 ст. 201 ПК України та завищення підприємством суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за січень 2023 року у сумі 1517189,00 грн і суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду за січень 2023 року у сумі 857007,00 грн, документально не підтверджується.

Щодо посилання відповідача на ненадання до перевірки первинних документів, суд зазначає наступне.

Згідно з п. 44.6 ст. 44 Податкового кодексу України встановлено, що в разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Пунктом 85.9 ст. 85 Податкового кодексу України передбачено, що в разі коли до початку або під час проведення перевірки оригінали первинних документів, облікових та інших регістрів, фінансової та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів, а також виконання вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, були вилучені правоохоронними та іншими органами, зазначені органи зобов`язані надати для проведення перевірки контролюючому органу копії зазначених документів або забезпечити доступ до перевірки таких документів.

Такі копії, засвідчені печаткою та підписами посадових (службових) осіб правоохоронних та інших органів, якими було здійснено вилучення оригіналів документів, або яким було забезпечено доступ до перевірки вилучених документів, повинні бути надані протягом трьох робочих днів з дня отримання письмового запиту контролюючого органу.

У разі якщо документи, зазначені в абзаці першому цього пункту, було вилучено правоохоронними та іншими органами, терміни проведення такої перевірки, у тому числі розпочатої, переносяться до дати отримання вказаних копій документів або забезпечення доступу до них.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 17.03.2023, у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження від 18.04.2022 № 0000162 Головним слідчим управлінням Служби безпеки України проведено обшук у приміщенні за адресою: м. Львів, вул. Братів Тимошенків, буд. 2 та в ході проведеного обшуку вилучено первинні документи ТОВ «Зоря Чернівці».

Факт вилучення документів підтверджується протоколом обшуку від 23.03.2023 року, відповідно до якого усі запитувані первинні документи були вилучені у ТОВ «Зоря Чернівці» під час проведення обшуку.

Суд вважає, що наведене в сукупності дає підстави вважати, що документація за господарськими операціями ТОВ «Зоря Чернівці» з контрагентами дійсно була вилучена правоохоронними органами і на момент закінчення перевірки не була повернута позивачеві.

У такому випадку саме правоохоронні органи мали надати для проведення перевірки контролюючому органу копії документів або забезпечити доступ до перевірки таких документів, а не позивач.

Отже, вилучення у позивача документів за його господарськими операціями і ненадання цих документів контролюючому органу не вказує на те, що під час формування показників податкової звітності (у спірних правовідносинах за січень 2023 року) відповідні данні не були належним чином документально підтвердженні.

Тому суд вважає, що ненадання документів зазначених ГУ ДПС у Львівській області під час проведення перевірки відбулося з незалежних від волі позивача обставин, і це не може бути підставою для застосування негативних наслідків до ТОВ «Зоря Чернівці».

Суд звертає увагу на те, що відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження викладених в акті перевірки від 21.04.2023 № 9415/13-01-07-04/38178871 висновків щодо порушення позивачем приписів податкового законодавства.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем не доведено факту порушення позивачем вимог податкового законодавства при проведенні господарських взаємовідносин з його контрагентами.

Верховний Суд у постанові від 27 квітня 2022 року у справі № 200/5932/19-а зазначив, що визначальним фактором для формування податкового кредиту платником податку на додану вартість є відповідність податкової накладної порядку її заповнення та подальше використання придбаних товарів (основних фондів) в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності платника податку.

Спираючись на правові позиції Верховного Суду в постановах від 18 грудня 2018 року у справі № 816/1118/17, від 15 січня 2019 року у справі № 809/2918/13-а, суд зазначає, що порушення, допущені одним платником податків, за загальним правилом не впливають на права та обов`язки іншого платника податків; чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів; так само невиконання контрагентами своїх податкових обов`язків не може бути безумовним свідченням відсутності ділової мети та/або обізнаності платника податків із протиправним характером діяльності його контрагентів та відповідно недостовірності задекларованих даних податкового обліку платника податків.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 7 липня 2022 року у справі № 160/3364/19 зазначила, що правові наслідки у вигляді виникнення права платника податку на формування витрат, що враховуються при визначені об`єкта оподаткування, та податкового кредиту наступають лише у разі реального (фактичного) вчинення господарських операцій з придбання товарів (робіт, послуг) з метою їх використання у власній господарській діяльності, що пов`язані з рухом активів, зміною зобов`язань чи власного капіталу платника, та відповідають економічному змісту, відображеному в укладених платником податку договорах, що має підтверджуватись належним чином оформленими первинними документами.

Аналіз реальності господарської діяльності повинен здійснюватися на підставі даних податкового, бухгалтерського обліку платника податків та відповідності їх дійсному економічному змісту. При цьому в первинних документах, які є підставою для бухгалтерського обліку, фіксуються дані лише про фактично здійснені господарські операції.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат чи податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

При вирішенні спорів щодо правомірності формування платниками податків своїх даних податкового обліку, зокрема якщо предметом спору є достовірність первинних документів та підтвердження інших обставин реальності відображених у податковому обліку господарських операцій, необхідно враховувати, що відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У разі надання контролюючим органом доказів, які в сукупності з іншими доказами у справі свідчать про те, що документи, на підставі яких платник податків задекларував податковий кредит та сформував витрати, що враховуються при визначені об`єкта оподаткування, містять інформацію, що не відповідає дійсності, платник податків має спростовувати ці доводи. Наведене випливає зі змісту частини першої статті 77 КАС України, згідно з якою кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Також Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що будь-який документ, виданий від імені суб`єкта господарювання (платника податків), що не був позбавлений відповідного статусу на час складення цього документа, має силу первинного документа та згідно зі статтею 44 ПК України та статтею 9 Закону № 996-ХIV підтверджує дані податкового обліку суб`єкта господарювання та/або його контрагентів у тому разі, якщо цей документ містить, зокрема: достовірні дані про фактично здійснену господарську операцію та відображає її економічну суть; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Водночас інший платник податків під час використання такого документа у своєму податковому обліку повинен діяти розумно, добросовісно та з належною обачністю, а також не мати достатніх підстав для сумніву в достовірності даних, внесених до відповідного документа своїм контрагентом, у тому числі стосовно даних щодо можливих дефектів правового статусу такого контрагента, а також щодо підпису та інших засобів ідентифікації представників контрагента, які брали участь у господарській операції.

Сам собою факт використання первинних документів з недостовірними даними для підтвердження обставин здійснення господарської операції не повинен автоматично вказувати на безпідставність даних податкового обліку. Натомість контролюючий орган має довести, що платник податків, приймаючи від контрагентів та використовуючи певні документи для цілей податкового обліку, діяв нерозумно, недобросовісно або без належної обачності. А це також пов`язано з фактичною можливістю й економічною доцільністю перевірки самим платником податків достовірності відомостей, які були включені до первинних документів. Мають бути наявні докази того, що розумними заходами добросовісний платник податків міг перевірити правдивість відповідних документів, а також мав достатні підстави, діючи з належною обачністю, для обґрунтованих сумнівів у їх змісті.

У пунктах 70, 71 рішення у справі «Булвес АД проти Болгарії» ЄСПЛ дійшов висновків, що коли національна влада за відсутності будь-яких вказівок на пряму участь фізичної або юридичної особи у зловживаннях, пов`язаних зі сплатою ПДВ, що нараховується при низці операцій з поставок, або будь-яких вказівок на обізнаність про таке порушення все-таки карає одержувача оподатковуваної ПДВ поставки, який повністю виконав свої зобов`язання, за дії чи бездіяльність постачальника, який знаходився поза контролем одержувача і по відношенню до якого не було засобів відстеження і забезпечення його старанності, то влада виходить за розумні межі і порушує справедливий баланс, який повинен підтримуватися між вимогами загальних інтересів і вимогами захисту права власності. Ураховуючи своєчасне і повне виконання компанією-заявником своїх обов`язків з декларування ПДВ, неможливості з її сторони забезпечити дотримання постачальником його обов`язків щодо декларування ПДВ і той факт, що не було ніякого шахрайства стосовно системи оподаткування, про яке компанія-заявник знала чи могла знати, Суд вважає, що компанія-заявник не повинна нести відповідальність за наслідки невиконання постачальником його обов`язків щодо своєчасного декларування ПДВ і, як наслідок, сплачувати ПДВ повторно разом з пенею. Суд вважає, що такі вимоги прирівнюються до надзвичайного обтяження для компанії-заявника, що порушило справедливий баланс, який повинен був підтримуватися між вимогами загальних інтересів та вимогами захисту права власності.

Принцип індивідуальної податкової відповідальності - один з принципів, на яких базується чинне податкове законодавство України.

Відповідно до ст.47 ПК України складання податкової звітності покладено на кожного окремого платника податку. При цьому такий платник несе самостійну відповідальність за порушення правил ведення податкового обліку. Зазначена відповідальність стосується кожного окремого платника податку і не може автоматично поширюватися на третіх осіб, у тому числі на його контрагентів. Крім того, чинне законодавство не покладає на підприємство обов`язок збирання інформації про стан господарської діяльності та порушення підприємств-контрагентів.

У відповідності до ст.61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, що свідчить про те, що, у разі коли контрагент не виконав свого зобов`язання по сплаті податку до бюджету, то це тягне відповідальність та негативні наслідки саме щодо неплатника, а не інших осіб, у т.ч. його контрагентів. Зазначена обставина не є підставою для позбавлення платника податку права на віднесення сплачених ним у ціні товару (послуг) відповідних сум до складу податкового кредиту з ПДВ, якщо останній виконав усі передбачені законом умови щодо цього та має всі документальні підтвердження розміру свого податкового кредиту.

Така ж правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 24.01.2018 у справі №824/942/13, від 14.03.2018 у справі №803/1198/16.

Перевіряючи відповідність позбавлення права на податковий кредит/бюджетне відшкодування вимогам статті 1 Протоколу №1, Європейський суд з прав людини застосував принцип пропорційності. Цей принцип є складовою частиною принципу верховенства права і вимагає дотримання «справедливого балансу» між вимогами публічного інтересу та захистом прав приватних осіб, у реалізацію яких здійснюється втручання держави.

Після проведення відповідної оцінки, Європейський суд з прав людини визнав, що «справедливий баланс» не дотримується, коли платника ПДВ позбавляють права на податковий кредит/бюджетне відшкодування при відсутності доказів його залучення до протиправної діяльності, пов`язаної з незаконним отриманням бюджетного відшкодування, або доказів того, що йому було відомо/повинно було бути відомо про таку діяльність його постачальників. Відповідно, Суд констатував факт порушення статті 1 Протоколу №1, якою гарантується право на мирне володіння майном. Право на податковий кредит фактично прирівнюється до права власності на майно платника податків, відшкодування якого останній правомірно очікує від податкового органу.

Таким чином, недобросовісність платника має бути встановлена безумовними та однозначно розтлумаченими доказами, однак в порушення вимог чинного законодавства, податковим органом таких доказів не наведено, а реальність виконання господарських операцій, на підставі яких підприємством сформовано податковий кредит, не спростовано.

Не подано Головним управлінням ДПС у Львівській області і належних доказів на підтвердження недобросовісності ТОВ «Зоря Чернівці» як платника податку, не наведено будь-яких доводів щодо здійснення ТОВ «Зоря Чернівці» розглядуваних операцій за відсутності розумних економічних причин (ділової мети) та наміру одержати економічний ефект тощо.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У відповідності до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (п. 201.10 ст. 201 ПК України).

У відповідності до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Отже, позивач має право на бюджетне відшкодування ПДВ.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивачем виконано усі умови, необхідні для отримання бюджетного відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону №996-XIV, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені на паперових або машинних носіях і повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату і місце складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

При цьому, за змістом ст. 1 Закону №996-XIV господарська операція - це дія або подія, яка викликає зміни в структурі активів та зобов`язань, власному капіталі підприємства. Тобто, визначальною ознакою господарської операції є те, що вона має спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків.

Суд зазначає, що недоліки в оформленні документів за своєю суттю не спростовують вчинені між сторонами господарські операції, а тому такі недоліки самі по собі не нівелюють наслідків цих господарських операцій.

04.03.2020 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи №0440/5658/18 вказав на те, що обставина порушення платником податків обов`язку, встановленого п. 85.2 ст. 85 ПК України, щодо надання після початку перевірки всіх документів, які належать або пов`язані з предметом перевірки, не означає, що такий платник не має права додатково їх надати після спливу 90-денного строку, але до прийняття відповідного рішення, й, при цьому, не звільняє контролюючий орган від обов`язку врахувати такі документи, та, за наявності передбачених п.п. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 ПК України підстав, призначити додаткову позапланову перевірку.

Верховний Суд також зауважує, що неможливість платника в силу об`єктивних обставин надати певні документи контролюючому органу безпосередньо до перевірки не свідчить про невиконання ним обов`язку, встановленого п.п. 16.1.5, 16.1.7 п. 16.1 ст. 16 ПК України, а також обумовлює здійснення відповідачем певних дій з метою отримання таких документів.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.08.2019 у справі №805/1690/16-а.

Окрім цього, право надавати заперечення щодо висновків податкового органу та долучати до матеріалів справи докази на підтвердження таких заперечень надається платнику як на усіх стадіях податкового контролю, так і на стадіях судового процесу із поданням учасником процесу нових доказів, що у протилежному випадку є обмеження судом предмету дослідження та призведе до неповноти дослідження й порушення справедливого судового розгляду, наголошується Верховним Судом у постановах від 12.11.2018 у справі №806/434/16, від 24.01.2019 у справі № 820/12113/15, від 12.02.2019 у справі №820/6512/16.

Таким чином, висновки викладені в акті перевірки не підтверджуються матеріалами справи, тому прийняті податкові повідомлення-рішення від 22 червня 2023 року № 14536/13-01-07-04, № 14539/13-01-07-04, № 14538/13-01-07-04, № 14540/13-01-07-04 є протиправними та підлягає скасуванню.

Однією з основних засад податкового законодавства України відповідно до п.4.1.4 ст. 4 ПК України є презумпція правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

Правовий порядок в Україні відповідно до ст.19 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки у даній справі оспорюються рішення прийняті відповідачем, суб`єктом владних повноважень, суд відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України, перевіряє чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленим статтею 78 цього Кодексу.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З урахуванням вищенаведених норм чинного законодавства та фактичних обставин справи суд дійшов висновку, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, при ухваленні рішень діяв без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дія), що призвело до безпідставного прийняття податкових повідомлень-рішень.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці» підлягають задоволенню шляхом визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Львівській області.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Товариством з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці» при подачі даного позову сплачено судовий у розмірі 26840,00 гривень, про що свідчить квитанція до платіжної інструкції на переказ готівки № 45 від 17.11.2023 на суму 26840,00 гривень.

Судовий збір відповідно до ст. 139 КАС України слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області в сумі 26840,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд, -

ухвалив:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22 червня 2023 року № 14536/13-01-07-04, № 14539/13-01-07-04, № 14538/13-01-07-04, № 14540/13-01-07-04.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Зоря Чернівці» (79000, м. Львів, вул. Вороного, буд. 2, кв. 4, ) з Головного управління ДПС у Львівській області (79026, м. Львів, вул. Стрийська, буд. 35, код ЄДРПОУ ВП 43968090) за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 26840,00 гривень (двадцять шість тисяч вісімсот сорок гривень, 00 копійок).

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 14.06.2024.

Суддя Коморний О.І.