Справа № 280/1680/24
Суддя: Мінаєва Катерина Володимирівна
Дата ухвалення: 2024-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

17 червня 2024 року Справа № 280/1680/24 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Мінаєвої К.В.,

за участю секретаря судового засідання Шаповалової А.С.,

представника позивача не з`явився.,

представника відповідача Міщенко О.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження клопотання представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про залишення позовної заяви без розгляду, подане в адміністративній справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП»

до Головного управління ДПС у Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП» (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач), у якій позивач просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення №14 від 29.12.2023, №14 від 29.12.2023, №14 від 29.12.2023, №14 від 29.12.2023.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що у начальника ГУ ДПС в Запорізькій області відсутні повноваження на прийняття наказу про проведення документальної позапланової виїзної перевірки №2041-п від 28.11.2023 та наказу про продовження терміну перевірки №2066-п від 04.12.2023. Крім того, контролюючим органом протиправно було змінено вид перевірки без внесення відповідних змін до наказу про проведення такої перевірки, оскільки фактично була проведена невиїзна перевірка, а не виїзна, як зазначено в наказі №2041-п від 28.11.2023. Зауважує, що контролюючий орган вийшов за межі перевірки, зокрема не встановивши порушень щодо операцій з ввезення товарів на митну територію України, натомість встановивши інші порушення, які взагалі були відсутні в попередньому акті перевірки. Також звертає увагу на порушення права платника податку на ознайомлення з актом перевірки та подання заперечень на акт перевірки.

Ухвалою від 04.03.2024 суд відкрив провадження у справі та призначив підготовче судове засідання на 28.03.2024; витребував від Головного управління ДПС у Запорізькій області докази по справі, а саме всі документи та матеріали, які стали підставою для винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. Протокольною ухвалою від 28.03.2024 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 12.04.2024. Ухвалою від 12.04.2024 суд ухвалив продовжити строк підготовчого провадження у справі на тридцять днів відповідно до частини четвертої статті 173 КАС України та відклав підготовче судове засідання на 16.05.2024. Ухвалою від 16.05.2024 суд відмовив у задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про зупинення провадження у справі № 280/1680/24 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 205/3684/24. Протокольною ухвалою від 16.05.2024 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 30.05.2024. Протокольною ухвалою від 30.05.2024 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 17.06.2024

15.05.2024 судом отримані пояснення відповідача (вх.№ 22992), у яких представник податкового органу зауважила на відсутності повноважень у адвоката Межової К.П. представляти інтереси ТОВ «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП», оскільки ордер представника позивача не містить підпису, що у свою чергу у силу приписів статті 240 КАС України є підставою для залишення позову без розгляду.

30.05.2024 надійшли пояснення представника позивача (вх.№25607), у яких указано, що при поданні документів через систему «Електронний суд» на згенерований онлайн ордер та позовні матеріали разом було накладено ЕЦП, що свідчить про підписання таких документів адвокатом. Крім того, судом було перевірено повноваження адвоката та допущено до участі у справі, тому наразі відсутні підстави для залишення позову без розгляду. Представником долучено до пояснень копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1189317 від 29.05.2024.

30.05.2024 та 12.06.2024 судом отримані клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду (вх.№ 25622, № 27547), аналогічні за змістом клопотанню, викладеному у поясненнях від 15.05.2024 за вх. № 22992.

17.06.2024 до суду надійшло клопотання представника позивача (вх.№28401), у якому просить розглянути клопотання відповідача про залишення позову без розгляду без її участі у порядку письмового провадження на розсуд суду.

У підготовче судове засідання, призначене на 17.06.2024, представник позивача не з`явилась, представник відповідача підтримала раніше заявлене нею клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

17.06.2024 судом оголошено вступну та резолютивну частини ухвали суду.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

За приписами статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист шляхом пред`явлення позову.

Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим статтями 160, 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною другою статті 43 КАС України регламентовано, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Згідно із частиною першою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частина восьма статті 59 КАС України передбачає, що у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Частиною четвертою статті 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Згідно із частиною першою статті 26 Закону України від 05.07.2012 № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI), який набув чинності 05.08.2012, адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону № 5076-VI).

Пунктом 4 «Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 (далі Положення №41) передбачено, що ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Перелік реквізитів, які має містити ордер визначені у пункті 12 Положення № 41 відповідно до якого, зокрема: 12.10. підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»); 12.11. підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»); 12.12. підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням. Під час дії воєнного стану на території України реквізити, передбачені цим підпунктом, можуть оформлятись у відповідності до пункту 10 цього Положення.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Положення №41 в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1 Положення №41).

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Отже, обов`язковим реквізитом ордеру, який досліджується у цій справі, є власноручний підпис адвоката (у графі «Адвокат»).

Частиною першою статті 18 КАС України визначено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі - ЄСІТС).

Відповідно до частини шостої статті 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

За правилом абзацу другого частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно- телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина восьма статті 18 КАС України).

Отже, надсилання у встановленому порядку процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, за умови попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного підпису.

При цьому, державне підприємство Центр судових сервісів в рамках меморандуму про взаємодію і співпрацю між Державною судовою адміністрацією України та Національною асоціацією адвокатів України реалізувало етап інтеграції системи «Електронний суд» з Єдиним реєстром адвокатів України. В «Електронному суді» тепер з`явилася можливість для користувачів-адвокатів створювати електронні ордери, отримуючи доступ до судових справ, в яких вони представляють своїх клієнтів.

Пунктом 24 Положення про ЄСІТС визначено, що підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) є підсистемою ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи. Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

Згідно з пунктом 26 Положення про ЄСІТС електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.

Відповідно до абзацу першого пункту 27 Положення про ЄСІТС до створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.

Абзацом другим цього пункту обумовлено, що технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.

За правилами підпункту 11.5.1 пункту 11.5 Інструкції користувача Електронного кабінету ЄСІТС, розміщеної на сайті https://wiki-ccs.court.gov.ua (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів по справі та загальний ордер (без вказання номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Алгоритм створення електронного ордера закріплений у підпункті 11.5.2 пункту 11.5 Інструкції.

Підпунктом 11.5.6 пункту 11.5 Інструкції передбачено, що обраний на початку формування заяви ордер буде автоматично завантажено до додатків сформованої заяви.

У підпункті 11.6.1 пункту 11.6 Інструкції зазначено, що електронні довіреності та ордери надаються та оформлюються засобами ЕС у відповідності до вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та їх юридична сила не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму.

Указаний порядок підтвердження повноважень адвоката як представника за допомогою засобів ЄСІТС (створення електронного ордера із застосуванням вбудованого текстового редактора) узгоджується з приписами частини сьомої статті 59 КАС України, згідно з якою в разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

При цьому, з огляду на положення Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» і «;Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», підписання ордера кваліфікованим електронним підписом за допомогою іншого засобу, ніж засіб Електронного суду, який так само здатний забезпечити умови, передбачені статтею 19 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», та додавання файлу з накладеним цифровим підписом до створеного в Електронному суді документа також буде відповідати вимогам статті 59 КАС України.

Натомість підписання цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданого до створеного в Електронному суді документа файлу, що містить зображення заповненого бланку ордера, засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС та підтвердження ним відповідності електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі, проте не прирівнює таку дію до видачі адвокатом ордера в електронній формі шляхом створення електронного документа встановленої форми.

Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постанові від 24.02.2024 у справі № 466/76/22.

Судом встановлено, що 21.02.2024 через систему «Електронний суд» від адвоката Межової Ксенії Павлівни надійшла позовна заява, подана в інтересах та від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП». Позовна заява підписана представником позивача - адвокатом Межовою Ксенією Павлівною з накладенням власного кваліфікованого електронного підпису.

На підтвердження повноважень представником до позовної заяви додано ордер на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1173866 від 21.02.2024.

Зі змісту ордеру встановлено, що у ньому відсутні відомості, а саме в графі ордеру «Адвокат» відсутній особистий підпис адвоката.

Перевіривши наданий ордер на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП» щодо його відповідності вимогам частини другої статті 26 Закону № 5076-VI і пункту 12 Положення № 41, суд дійшов висновку, що відсутність у цьому ордері одного із обов`язкових реквізитів, а саме підпису адвоката, свідчить про процесуальну дефектність відповідного документа, яка своєю чергою виключає у такій ситуації можливість покликання на ордер як на документ, що належно посвідчує повноваження адвоката Межової К.П. на представництво інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП».

Питання належності підтвердження представництва учасником справи адвокатом шляхом подання до суду копії ордеру через систему «Електронний суд» без графічного проставлення підпису в графі ордеру «Адвокат» було предметом дослідження Верховним Судом у постановах від 29.02.2024 у справі № 466/76/22, від 07.12.2023 у справі № 466/862/22, від 09.03.2023 у справі № 466/893/23, від 07.02.2023 у справі № 466/487/22, від 22.12.2022 у справі № 450/569/22.

Так, у наведених справах Верховний Суд погодився із судом апеляційної інстанції про наявність підстав для повернення апеляційної скарги, до якої адвокатом на підтвердження повноважень було додано копію ордеру на надання правничої допомоги, яка не містила власноручного підпису адвоката, оскільки ним не було дотримано форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, зокрема його підписання, як того вимагають норми Закону № 5076-VI та Положення № 41.

У постанові від 29.02.2024 у справі № 466/76/22 Верховний Суд зазначив, що доданий адвокатом документ (файл із ордером) не можна вважати ні електронною копією письмового (паперового) ордера (через відсутність власноручного підпису адвоката як обов`язкового реквізиту), ні створеним в електронній формі ордером (не сформований за допомогою засобів ЄСІТС або не підписаний як окремий документ кваліфікованим електронним підписом за допомогою іншого засобу підпису).

Отже, у випадку цієї справи скріплення адвокатом Межовою К.П. електронним цифровим підписом додатку до позовної заяви у форматі файлу «pdf» із згенерованим на офіційному вебсайті НААУ бланком ордера про надання правничої (правової) допомоги, який не містить особистого підпису адвоката, не свідчить про дотримання ним форми документа, що підтверджує його право на здійснення представництва інтересів особи, як того вимагають норми Закону № 5076-VI та Положення № 41.

Так, підписання адвокатом цифровим підписом за допомогою засобів ЄСІТС доданого до створеного в Електронному суді файлу, що містить зображення заповненого бланку ордера, підтверджує ним відповідність електронної копії доданого ордера його оригіналу в паперовій формі та засвідчує надсилання цього додатку відповідним користувачем ЄСІТС.

Таким чином, адвокатом Межовою К.П. не надано належних документів на підтвердження її повноважень щодо підписання позовної заяви від імені позивача, у зв`язку з чим суд дійшов висновку щодо наявності підстав для залишення позову без розгляду на підставі пункту 2 частини першої статті 240 КАС України, яка передбачає такі повноваження суду у разі встановлення факту підписання позовної заяви особою, яка не має права її підписувати, після відкриття провадження у справі.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.03.2024 у справі № 380/16075/22.

Суд не приймає до розгляду копію ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АХ № 1189317 від 29.05.2024, надану адвокатом Межовою К.П. разом з поясненнями від 30.05.2024 за вх.№25607, оскільки останній датований пізніше, ніж долучений до позовної заяви ордер (без підпису адвоката) серії АХ № 1173866 від 21.02.2024.

При цьому суд роз`яснює позивачу, що відповідно до частини четвертої статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Одночасно суд роз`яснює, що повернення (у даному випадку залишення без розгляду) судом позовної заяви з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені, та надання заявнику права в межах розумних строків та при дотриманні всіх інших вимог процесуального закону на повторне звернення до суду з такою заявою, не є обмеженням доступу до суду та забезпечує практичну можливість реалізації права особи на суд у формі оскарження дій суб`єкта владних повноважень учасником справи особисто або через представника.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд в ухвалах від 27.04.2021 у справі №420/1819/21, від 31.05.2021 у справі №140/16276/20.

Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 179, 180, 183, 240, 241-243, 248, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Головного управління ДПС у Запорізькій області про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП» до Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали у повному обсязі.

Повне найменування сторін:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «СМАЙЛ ТРЕЙД ГРУП», місцезнаходження: вул.Незалежної України, буд.51, оф.147, м.Запоріжжя, 69019; .

Відповідач Головне управління ДПС у Запорізькій області, місцезнаходження: просп.Соборний, буд. 166, м.Запоріжжя, 69107; код ЄДРПОУ ВП 44118663.

Ухвала виготовлена у повному обсязі та підписана 17.06.2024.

Суддя К.В.Мінаєва