Справа № 400/11481/23
Суддя: Устинов І. А.
Дата ухвалення: 2024-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2024 р. № 400/11481/23
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Устинова І.А. розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2

до відповідачаГоловного управління Національної поліції в Миколаївській області, вул. Декабристів, 5,м. Миколаїв,54001,

провизнання протиправним та скасування наказу від 31.05.2023 року № 389 о/с; поновлення на посаді; стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач або ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області (далі - відповідача або ГУНП), в якому просить (з урахуванням уточнених позовних вимог):

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача № 389 о/с від 31.05.2023, яким позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- поновити позивача на посаді начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що підставою для звільнення став наказ від 12.05.2023 № 995 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Миколаївській області», однак документів щодо притягнення позивача до відповідальності він не отримував. В подальшому вже під час розгляду цієї справи позивач ознайомився з матеріалами службового розслідування, з яких вбачається, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності через встановлення факту недостачі матеріальних активів (цінностей), а саме зброї. Позивач зазначає, що 24.02.2022 почалась війна Росії проти України і зважаючи на прорив ворога на територію м. Баштанка позивачу було надано усну вказівку вивезти залишки зброї для зберігання за межі м. Баштанка, при цьому прямих вказівок та алгоритму дій доведено не було. Тому, позивач на власний розсуд в умовах війни прийняв рішення втопити залишки зброї у ставку за межами м. Новий Буг. 27.03.2023 під час перевірки Баштанського РУП ГУНП в Миколаївській області, які інспектували вказаний підрозділ поліції, встановлений факт нестачі залишків зброї. Після чого, позивач розповів вказаним працівникам ГУНП та полковнику поліції ОСОБА_2 обставини нестачі залишків зброї. При цьому, позивач акцентував увагу, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення залишків зброї до Баштанського РВП ГУНП. Позивач, також наголошує, що за результатами дослідення обставин нестачі зброї не було встановлено достатніх підстав, які можуть свідчити про вчинення кримінальних проваджень. Отже, позивач вини щодо нестачі зброї не визнає, навпаки вважає свої дії правомірними в умовах бойової обстановки, прориву ворога під час війни та відсутності вказівок керівництва Національної поліції України.

Ухвалою від 19.09.2023 суд задовольнив заяву позивача про забезпечення доказів до подання позовної заяви.

Позовна заява залишалась без руху ухвалою від 04.10.2023.

Ухвалою від 23.10.2023 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, призначив судове зсідання та запропонував відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що ГУНП в Миколаївській області вважає, що склад дисциплінарного проступку у діях Позивача встановлений службовим розслідуванням на підставі доказів та пояснень допитуваних осіб, тому спірні накази є правомірними, а позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними.

Відповідно до ст.262 КАС України справа розглядається без проведення судового засідання в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Суд дослідив матеріали справи та встановив наступне.

З 07.11.2015 підполковник поліції ОСОБА_1 , згідно ч. 2 ст. 56 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 зі змінами та доповненнями (далі за текстом - Закон) виконував основні обов`язки поліцейського. Наказом ГУНП від 19.01.2021 № 27о/с підполковника поліції ОСОБА_1 призначено на посаду начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУНП.

30.03.2023 до ГУНП з Баштанського РВП ГУНП надійшла інформація щодо виявлення нестачі озброєння у вказаному підрозділі поліції під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП.

Також, 30.03.2023 до ГУНП від начальника управління логістики та матеріально технічного забезпечення ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 надійшла доповідна записка про виявлення нестачі вищевказаного озброєння під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП та 31.03.2023 до ГУНП з МУ ДВБ НПУ надійшов лист щодо проведення службового розслідування за вищевказаним фактом.

Так, відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.03.2023 № 652 «Про проведення інспектування Баштанського районного відділу поліції, відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області», 27.03.2023 комісією ГУНП розпочато перевірку Баштанського РВП ГУНП.

30.03.2023 окремими членами комісії під час перевірки кімнати зберігання зброї (далі КЗЗ) Баштанського РВП ГУНП, попередньо було виявлено відсутність озброєння, закріпленого за вказаним підрозділом поліції.

Вказаний факт зареєстрований до інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції» (далі - ІТС ІПНП) Баштанського РВП ГУНП від 30.03.2023 за № 1013 (інформаційна довідка до ДГІ НПУ від 30.03.2023вих. № 698/43-2023).

Наказом від 31.03.2023 № 722 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії», яким відповідно призначено службове розлідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципдіни працівниками Головного управління Національної поліції України та утворено комісію.

На підставі висновку службового розслідування прийнято наказ від 12.05.2023 № 995 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Миколаївській області», пунктом першим якого за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом від 31.05.2023 № 389 о/с позивача звільнено з військової служби відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач не погоджуючись з вищезазначеним наказом, вважаючи, що його вину не було доведено під час службового розслідування, звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір між сторонами суд виходить з наступного.

Законом України «Про Національну поліцію» визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (надалі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Принципи етики для працівників МВС визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, відповідно до яких, зокрема, поліцейські повинні неухильно дотримуватись положень Конституції та законові України, інших нормативно правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку. Також, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Поліцейський повинен бути коректним та не повинен допускати застосування насильства чи інших негативних дій щодо членів суспільства, а також, незважаючи на провокації, повинен залишатися об`єктивним.

Частиною 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Відповідно до статей 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до пунктів 1, 2, 4.3 наказу ГУНП від 05.03.2021 № 291 «Про закріплення відповідальних осіб за облік, зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно ГУНП в Миколаївській області»: - підполковника поліції ОСОБА_1 призначено відповідальною особою за облік, зберігання й обіг табельного озброєння по Баштанському РВП ГУНП; - з підполковником поліції ОСОБА_1 укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.03.2021 № 152, в якому, у тому числі, визначено, що останній зобов`язується: дбайливо ставитися до переданих йому для зберігання або для інших цілей матеріальних цінностей, зберігати техніку, експлуатаційну документацію на ввірене майно, вчасно повідомляти про всі обставини, що загрожують забезпечення збереження довірених йому матеріальних цінностей; - у разі переміщення або звільнення зі служби матеріально-відповідальної особи, негайно повідомляти УЛМТЗ ГУНП та УФЗБО ГУНП; передачу майна до нової матеріально-відповідальної особи здійснювати після проведення інвентаризації та складання інвентаризаційного опису, та акти прийому передачі направляти до відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП

Відтак, відповідальне зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно у Баштанському РВП ГУНП покладено на позивача.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Згідно з статтею 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (надалі - Порядок № 893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4,7 розділу V Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктом 13 розділу V Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку № 893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з статтею 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Статтею 22 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Підстави звільнення зі служби в поліції визначені частиною першою статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», відповідно до якої поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункт 6).

Так, на підстві Наказу від 31.03.2023 № 722 «Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії» було проведено службове розслідування.

Зі змісту висновку вбачається, що під час службового розслідування було встановлено наступне.

30.03.2023 до ГУНП з Баштанського РВП ГУНП надійшла інформація щодо виявлення нестачі озброєння у вказаному підрозділі поліції під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП. Також, 30.03.2023 до ГУНП від начальника управління логістики та матеріально технічного забезпечення ГУНП підполковника поліції ОСОБА_3 надійшла доповідна записка про виявлення нестачі вищевказаного озброєння під час проведення інспектування Баштанського РВП ГУНП та 31.03.2023 до ГУНП з МУ ДВБ НПУ надійшов лист щодо проведення службового розслідування за вищевказаним фактом.

Відповідно до вимог наказу ГУНП від 23.03.2023 № 652 «Про проведення інспектування Баштанського районного відділу поліції, відділення поліції № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області», 27.03.2023 комісією ГУНП розпочато перевірку Баштанського РВП ГУНП.

30.03.2023 окремими членами комісії під час перевірки кімнати зберігання зброї (далі КЗЗ) Баштанського РВП ГУНП, попередньо було виявлено відсутність озброєння, закріпленого за вказаним підрозділом поліції, а саме: 9 мм пістолет ПМ - 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них, 9 мм пістолет ПМ учбовий - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М), СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № Б1762, 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 , 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 , 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86. Вказаний факт зареєстрований до інформаційної підсистеми «Єдиний облік» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції» (далі - ІТС ІПНП) Баштанського РВП ГУНП від 30.03.2023 за № 1013 (інформаційна довідка до ДГІ НПУ від 30.03.2023вих. № 698/43-2023).

Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022«Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-ІХ, та від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022 №2212-ІХ) на території України введено воєнний стан, який у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2022 продовжено з 19.02.2023 строком на 90 діб.

24.02.2022, на підставі вимог п. 1.1 наказу ГУНП від 24.02.2022 № 87 «Про видачу зброї», відповідно до ст. 65 Конституції України, п. 24 ч, 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону, Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», усного наказу Голови Національної поліції України, відданого під час наради з використанням відео селекторної наради, у зв`язку із веденням воєнного стану в Україні, з метою відсічі збройної агресії рф та захисту незалежності та територіальної цілісності України, особовий склад Баштанського РВП ГУНП в черговій частині вказаного підрозділу поліції отримав табельну та автоматичну вогнепальну зброю та боєкомплекти до них.

Після видачі озброєння особовому складу Баштанського РВП ГУНП, у КЗЗ вказаного підрозділу поліції залишилась зброя, а саме: 9 мм пістолетів ПМ 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них; 9 мм пістолетів ПМ учбових - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М); СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № Б1762; 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 ; 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 та 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86 (далі Залишки зброї).

В подальшому, начальник Баштанського РВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_2 надав усну вказівку підполковнику поліції ОСОБА_1 вивезти Залишки зброї для зберігання поза межі м. Баштанка Миколаївської області.

Опитаний у ході службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_1 пояснив, що Залишки зброї ним було складено в два чохли з-під бронежилетів та вивезено до свого місця мешкання, а саме: АДРЕСА_3 . Залишки зброї зберігалися за місцем його мешкання спочатку у багажнику його автомобіля, а потім у сараї, який знаходиться у останнього у подвір`ї. Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що полковнику поліції ОСОБА_2 не доповідав про місце зберігання Залишків зброї.

01.03.2022, коли колони агресора ввійшли до м. Баштанка Миколаївської області та з боями почали прориватися в напрямку м. Новий Буг Миколаївської області, підполковником поліції ОСОБА_1 було прийнято рішення втопити Залишки зброї у ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг Миколаївської області. Про вказане рішення полковнику поліції ОСОБА_2 не доповідалося.

Наприкінці березня 2022 року (точну дату не пам`ятає) підполковник поліції ОСОБА_1 зі вказаного ставку достав Залишки всіє зброї, перевіз їх до свого місця мешкання ( АДРЕСА_3 ) та зберігав їх в сараї до початку листопаду 2022 року (точної дати не пам`ятає). Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повідомив, що полковнику поліції ОСОБА_2 повідомляв про наявність Залишків зброї, але де вони знаходяться - не повідомляв.

На початку листопада 2022 року підполковник поліції ОСОБА_1 (точної дати не пам`ятає) було прийнято рішення знову втопити Залишки зброї в ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг. Причини такого рішення підполковник поліції ОСОБА_1 пояснити не може, окрім того, що, як йому здалося, можуть ймовірно настати непередбачені наслідки з боку дій країни агресора - рф. Про вказане рішення керівництву Баштанського РВП ГУНП не доповідалося.

27.03.2023 під час перевірки Баштанського РВП ГУНП працівниками ГУНП, які інспектували вказаний підрозділ поліції, встановлений факт нестачі Залишків зброї.

Після чого, підполковник поліції ОСОБА_1 розповів вказаним працівникам ГУНП та полковнику поліції ОСОБА_2 обставини нестачі Залишків зброї. При цьому, підполковник поліції ОСОБА_1 зазначив про те, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення Залишків зброї до Баштанського РВП ГУНП. Під час чергової спроби знайти Залишки зброї, в зазначеному ставку, було знайдено лише пістолет ММЦ (Марголіна) № АК386. Де знаходять інші Залишки зброї на даний час йому не відомо.

Під час вивчення службової документації встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 особистими письмовими зобов`язаннями ознайомлений з категоричними вимогами керівництва Національної поліції України та ГУНП щодо вивчення та недопущення порушень службової дисципліни та законності.

Отже, зазначене вище стало підставою для висновку про порушення позивачем ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної Поліції України, ч. 1 ст 18 Закону України «Про Національну поліцію України», п. 5 розділу I, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію України», п. 4.1, 4.2 Посадових інструкцій, п. 2, 4 Інструкції № 828 від 11.10.2018 і керуючись п. 2 ч. 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507 до позивача наказано застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Так, пунктами 1, 2 ст. 18 Закону встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції, законів та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За ст. 19 Закону, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Статутом, що затверджується законом.

Відповідно до ст. 1 Статуту, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону, службова дисципліна зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції, тощо.

Відповідно до ст. 12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції

Відповідно до ст. 64 Закону особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

До того ж, відповідно до вимог підпункту 2 пункту 1 наказу НПУ від 19.07.2022 № 507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» до поліцейських, які причетні втрати табельної вогнепальної зброї в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, за результатами службових розслідувань до винних осіб застосовувати найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності звільнення зі служби в поліції.

Позивач у позовній заяві наполягає, що під час службового розслідування не було доведено його вини щодо нестачі зброї, суд з цього приводу зазначає настпуне.

Так, у висновку службового розлідування було, зокрема зафіксовано пояснення самого позивача, що саме він прийняв рішення щодо сховища зброї, а саме втопити Залишки зброї в ставку, який знаходиться в межах міста Новий Буг. ТАкож, позивачем зазначалось, що ним неодноразово вживались заходи щодо повернення Залишків зброї до Баштанського РВП ГУНП. Під час чергової спроби знайти Залишки зброї, в зазначеному ставку, було знайдено лише пістолет ММЦ (Марголіна) № АК386. Де знаходять інші Залишки зброї на даний час йому не відомо. Зазначене, на думку суду свідчить саме про його вину у нестачі залишків зброї.

Щодо посилання позивача на виконання усного доручення начальника Баштанського РВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 вивезти Залишки зброї для зберігання поза межі м. Баштанка Миколаївської області і через не конкретизацію дій позивач виконував усний наказ на власний розсуд, що на його думку має звільняти його від відповідальності, суд зазначає наступне.

Так, відповідно до пунктів 1, 2, 4.3 наказу ГУНП від 05.03.2021 № 291 «Про закріплення відповідальних осіб за облік, зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно ГУНП в Миколаївській області»:

- підполковника поліції ОСОБА_1 призначено відповідальною особою за облік, зберігання й обіг табельного озброєння по Баштанському РВП ГУНП;

- з підполковником поліції ОСОБА_1 укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.03.2021 № 152, в якому, у тому числі, визначено, що останній зобов`язується: дбайливо ставитися до переданих йому для зберігання або для інших цілей матеріальних цінностей, зберігати техніку, експлуатаційну документацію на ввірене майно, вчасно повідомляти про всі обставини, що загрожують забезпечення збереження довірених йому матеріальних цінностей;

- у разі переміщення або звільнення зі служби матеріально-відповідальної особи, негайно повідомляти УЛМТЗ ГУНП та УФЗБО ГУНП; передачу майна до нової матеріально-відповідальної особи здійснювати після проведення інвентаризації та складання інвентаризаційного опису, та акти прийому передачі направляти до відділу озброєння УЛМТЗ ГУНП.

Разом з цим, відповідно до посадової інструкції начальника сектору моніторингу Баштанського РВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , з якою останній ознайомився (про що свідчить його підпис), ОСОБА_1 повинен знати та керуватися Конституцією України, законами України, наказів, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами, що регламентують діяльність Національної поліції.

Також, підполковник поліції ОСОБА_1 повинен забезпечити неналежну організацію діяльності чергової частини щодо зберігання озброєння в КЗЗ та контролювати роботу в даному напрямку діяльності. На виконання вимог пункту 4.3 наказу ГУНП від 05.03.2021 № 291, відповідно до акту приймання-передавання озброєння від 26.03.2021 вих. № 2351/64-2021, відповідальне зберігання озброєння, боєприпасів та інше майно у Баштанському РВП ГУНП, в тому числі 9 мм пістолет ПМ - 7 одиниць (ГВ 7396-87, УН 0935-67, ТА 4982-67, УК 4973-89, УК 5126-89, УК 5704-89, УК 4870-89) та 14 магазинів до них, 9 мм пістолет ПМ учбовий - 2 одиниці (ТР 501-90, 94М), СПШ 2 одиниці (№ 249, № 411); 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 12 № НОМЕР_1 ; 5,6 мм гвинтівка СМ-2 № НОМЕР_4 , 5,6 мм гвинтівка ТОЗ 18 № НОМЕР_2 , 5,6 мм пістолет ММЦ (Марголіна) № НОМЕР_3 , 7,62 автомат АКМ учбовий № А05167-86 покладено на підполковника поліції ОСОБА_1 .

Отже, відповідальність за зберіганя зброї покладена на позивача, тому суд відхиляє пояснення та посилання позивача на відсутність його вини за фактом нестачі зброї та звільнення його від відповідальності через не конкретизований наказ його керівництва в умовах дії правового режиму воєнного стану.

З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку про правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляду звільнення зі служби, враховуючи встановлення факту нестачі зброї під час дії правового режиму воєнного стану, прямої відповідальності позивача за зниклу зброю та доведеність його вини під час службового розслідування. А тому, відсутні підстави для визнання протиправним та скасування оскаржуваного наказу.

У задоволенні позову відмовити.

Судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 19, 139, 241-246, 262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 ) до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області (вул. Декабристів, 5,м. Миколаїв,545) про визнання протиправним та скасування наказу від 31.05.2023 року № 389 о/с, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду - 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження - 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається в порядку та строки, визначені ст.ст. 295-297 КАС України.

Суддя І. А. Устинов