Справа № 520/645/24
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2024-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 червня 2024 р.Справа № 520/645/24

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Чалого І.С. , Ральченка І.М. ,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 року по справі № 520/645/24

за позовом ОСОБА_1

до Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області , Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області , Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 частково задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області , Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Пенсійного Фонду України в Харківській області подано до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07 червня 2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07 червня 2024 закінчено підготовку до розгляду адміністративної справи. Адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду.

12.06.2024 до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від ОСОБА_1 , який сформований в системі «Елекстроний суд» 11.06.2024, в якому , крім іншого, просить відповідно до п. 2) ч. 1 ст. 305 КАС України, закрити апеляційне провадження, так як після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності,так як на стадії подачі апеляційної скарги апелянт не виконав передбачений ч. 8 ст. 59 КАС України обов`язок додати до апеляційної скарги документ, що посвідчує його повноваження, а також квитанції про сплату судового збору.

В обґрунтування посилається на те , що апеляція підписана керівником ГУ ПФУ в Харківській області ОСОБА_2 з посиланням на ії самопредставництво у цій справі. Керівником ОСОБА_2 , безумовно, являється при здійсненні управлінської діяльності в ГУ ПФУ в Харківській області, а в адміністративному процесі, відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 55, ч. 8 ст. 59 КАСУ, як керівник, вона має право виступати на підставі доданої нею до апеляційної скарги виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань у процесуальному статусі представника, який діє на підставі самопредставництва. Але, доказів передбачених ч. 3, ч. 4 ст. 55 КАС України наявності у неї повноважень щодо самопредставництва (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань) у додатку до ії апеляції відсутні. Відповідно до ч. 8 ст. 59 КАС України: «У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання».

ОСОБА_2 призначена начальником ГУ ПФУ в Харківській області 18.04.2024 р., тобто стала керівником цієї юридичної особи значно пізніше, ніж він звернувся з позовом по цій справі, а тому, повноваження по самопредставництву, як керівник ГУ ПФУ в Харківській області, ОСОБА_2 повинна була підтвердити на стадії звернення з апеляційною скаргою, як керівник цієї організації випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, якої вона не додала до своєї апеляції, тобто у Другого апеляційного адміністративного суду станом на 10.06.2024 р. відсутні докази ії само представництва, і, відповідно підстави для відкриття апеляційного провадження по справі по апеляційній скарзі поданій особою, яка не підтвердила відповідним документом свої повноваження.

Вважає, що ухвала про відкриття апеляційного провадження у адміністративній справі № 520/645/24 від 07.06.2024 р. винесена протиправно, з порушенням принципів гласності судового процесу; рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, та положень п. 2) ч. 5 ст. 296 КАС України, про те, що до апеляції обов`язково додається документ (квитанція) про сплату судового збору, так як апелянт ГУ ПФУ в Харківській області, не подав до суду передбачений законом доказ сплати судового збору та документи, які підтверджують можливість здійснювати самопредставництво ОСОБА_2 на цій стадії адміністративного процесу.

Зазначає, що апеляційна скарга ГУ ПФУ в Харківській області була подана за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, але, чомусь, одночасно з подачею апеляції, через цю систему апелянт не став сплачувати судовий збір, а додав до своєї апеляції електронну копію платіжної інструкції № 1637 від 30.05.2024 р. про начебто сплату судового збору за подачу апеляційної скарги по цій справі у сумі 1816 грн. 80 коп. Але, відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 6 закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI: сплата судового збору оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа. У Харкові відділенні Ощадбанку працюють з 8 год. 30 хв. до 17 год. 00 хв., а ГУ ПФУ в Харківській області працює з 09.00 до 16.00, але, долучена до апеляції ГУ ПФУ в Харківській області платіжна інструкція № 1637 від 30.05.2024 р. копія платіжної інструкції № 1637 від 30.05.2024 р. містить інформацію, про дату і час ії отримання/ прийняття до виконання ії філією (не вказано якою) Харківське обласне управління Ощадбанк 30 травня 2024 р. 08 год. 17 хв., тобто у неробочий час як у платника ГУ ПФУ в Харківській області, так і у надавача платіжних послуг платника (дослівно) «філія Харківське обласне управління «Ощадбанк»». Ні підпису платника, ні підпису надавача платіжних послуг платника, обов`язкові для заповненні реквізити цієї платіжної інструкції не містять, навіть не відомо прізвище особи, яка начебто здійснювала оплату та ії повноваження на перерахування бюджетних коштів. На копії платіжної інструкції № 1637 від 30.05.2024 р. міститься печатка з нерозбірливими даними в центрі якої розташовані літери: «соrр». Вказана печатка не являється печаткою платника ГУ ПФУ в Харківській області і не являється печаткою «Ощадбанку». За допомогою якого платіжного пристрою здійснювався платіж в цій платіжній інструкції також не вказано. Платіжна інструкція це не квитанція і не чек

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення, а не платіжна інструкція про необхідність проведення такої оплати. У постанові Верховного суду у справі № 754/9573/13-ц (провадження № 61- 16677св19) та постанові Верховного суду від 24.04.2019 року у справі № 522/21326/16- ц (провадження № 61-37288св18) вказано: «квитанція, що надходить на електронну адресу як підтвердження сплати судового збору, є єдиним можливим документом на підтвердження оплати судового збору онлайн та має доказову силу на виконання його вимог».

Таким чином, вважає, що Другим апеляційним адміністративним судом неправомірно відкрито апеляційне провадження по адміністративній справі № 520/645/24 за відсутності квитанції про сплату судового збору апелянтом ГУ ПФУ в Харківській області у адміністративній справі № 520/645/24, на що не мала відповідної компетенції ratione temporis.

Також, зазначає, що ГУ ПФУ в Харківській області, хоч і подала апеляційну скаргу в електронній формі, але, не виконала приписи п. 2) ч. 5 ст. 296 КАС України, та не надала доказів надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи. Апелянт не направив йому ні свою апеляцію, ні додані до неї документи, і, незважаючи на це, Другим апеляційним адміністративним судом було протиправно відкрите апеляційне провадження.

Колегія суддів , перевіривши матеріали апеляційної скарги , доводи та обґрунтування . заявленого у відзиві клопотання про закриття апеляційного провадження, дійшла висновку про відмову у його задоволенні, виходячи з наступного.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо: після відкриття апеляційного провадження виявилося, що апеляційну скаргу не підписано, подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, або підписано особою, яка не має права її підписувати.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 298 КАС України апеляційна скарга не приймається до розгляду та повертається заявнику в разі, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

04.06.2024 до канцелярії Другого апеляційного адміністративного суду подана апеляційна скарга Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 , яка зареєстрована судом 05.06.2024 ( згідно штампу суду на першій сторінці апеляційної скарги).

Подана апеляційна скарга підписана керівником головного управління Галиною Баєвою.

В якості додатків до апеляційної скарги надано копію апеляційної скарги для учасників процесу та платіжна інструкція.

Щодо доводів ОСОБА_1 про підтвердження повноважень керівника головного управління Галини Баєвої особи, яка підписала апеляційну скаргу, колегія суддів зазначає наступне..

Подібне питання було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом, який, зокрема, у постановах від 22 липня 2021 року у справі №280/6557/20, від 9 вересня 2021 року у справі №200/11717/20-а дійшов висновку, що дія статті 59 КАС України не поширюється на випадки самопредставництва юридичної особи. Інші норми вказаного Кодексу також не вимагають додавання документів, що підтверджують повноваження відповідного керівника чи іншої особи у випадку самопредставництва юридичної особи. Більш того, правом підпису апеляційної скарги, поданої юридичною особою, суб`єктом владних повноважень, який не є юридичною особою, наділений керівник, уповноважений член виконавчого органу або представник, повноваження якого повинні бути визначені у відповідному документі, що посвідчує такі повноваження.

Так, у вищенаведних постановах Верховний Суд звернув увагу, що:

- згідно з відомостями у державному реєстрі, особа, яка підписала апеляційну скаргу, має повноваження вчиняти дії від імені суб`єкта владних повноважень в порядку самопредставництва, суд дійшов висновку, що такі відомості на підтвердження повноважень підписанта є достатнім та належним доказом.

- вказана інформація є доступною і, у випадку сумніву щодо процесуальної дієздатності особи, яка підписала апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції мав можливість скористатися безкоштовним запитом про отримання відомостей з державного реєстру на офіційному сайті Міністерства юстиції України.

Про те, що витяг з державного реєстру, в якому зазначені відомості про особу, яка підписала процесуальний документ (позовну заяву та/або апеляційну скаргу), як таку, яка може вчиняти дії від імені суб`єкта владних повноважень в порядку самопредставництва, є належним і достатнім доказом підтвердження таких повноважень зазначав Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у постановах від 16 вересня 2021 року у справі №280/8728/20, від 28 квітня 2022 року у справі №160/9003/21, від 04 серпня 2022 року у справі №640/12628/21.

При цьому у постанові від 4 серпня 2022 року у справі №640/12628/21 Верховний Суд також зауважував, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 4 грудня 2019 року у справі №826/5500/18 сформувала універсальний принцип, зміст якого полягає у тому, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.

Колегія суддів не вважає за необхідне відступити від зазначених висновків Верховного Суду в порядку, визначеному статтею 346 КАС України, у цій справі.

Частиною третьою статті 55 КАС України встановлено, що юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Верховний суд в постанові від 14 квітня 2021 року по справі № 640/27279/20

зазначив, що юридичні особи, суб`єкти владних повноважень беруть участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

При цьому, у порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Водночас, дія статті 59 КАС не поширюється на випадки самопредставництва юридичної особи. Інші норми вказаного Кодексу також не вимагають додавання до апеляційної скарги документів, що підтверджують повноваження відповідного керівника у випадку самопредставництва юридичної особи.

Отже, керівник юридичної особи має право реалізовувати процесуальні права сторони без подання документів, що засвідчують його повноваження.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 19 червня 2019 року (справа N 620/3827/18), від 31 січня 2020 року (справа N 620/1491/19), від 27 лютого 2020 року (справа N 826/19448/16) та від 13 серпня 2020 року (справа N 826/2850/17).

Вирішуючи спірні питання, які виникли у правозастосовній практиці, що стосуються представництва/самопредставництва учасників справи, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04 грудня 2019 року у справі N 826/5500/18 сформувала універсальний принцип, зміст якого полягає у тому, що повернення заяв (скарг) за наявності процесуальної можливості пересвідчитись у наявності в особи повноважень на представництво під час розгляду справи (скарги) ставить під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України, а також дотримання учасниками справи строків звернення до суду та оскарження судових рішень.

Так, приписами частини першої статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

За наявності сумнівів щодо наявності у особи, що підписала заяву (скаргу) повноважень на вчинення таких дій в порядку самопредставництва юридичної особи, суд може скористатися відомостями, що містяться у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Згідно з пунктами 7, 8, 11 частини третьої статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб:

відомості про керівника юридичної особи: прізвище, ім`я, по батькові, посада, дата призначення або набуття повноважень, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи;

відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо: прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи;

відомості про керівника відокремленого підрозділу: прізвище, ім`я, по батькові, посада, дата призначення та реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Верховний Суд у своїх постановах дотримується єдиної й послідовної позиції щодо належності й достатності як доказу наявності повноважень в особи діяти від імені суб`єкта владних повноважень в порядку самопредставництва Витягу з державного реєстру, в якому зазначені відомості про особу, яка підписала процесуальний документ.

Згідно з відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (доступні за посиланням https://usr.minjust.gov.ua/content/free-search) ОСОБА_2 є керівником Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області ( код 14099344 ) з 18.04.2024 .

Тобто , саме на момент подання апеляційної скарги ОСОБА_2 як керівник Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області має повноваження на підписання апеляційної скарги.

Трактування положень статті 59 КАС у протилежному аспекті є неправомірним обмеженням права на доступ до правосуддя, що полягає у надмірному формалізмі.

Відтак, доводи ОСОБА_1 про необхідність підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу, ОСОБА_2 , що є керівником особи, яка подала відповідну апеляційну скаргу, не ґрунтуються на положеннях чинного процесуального законодавства.

До того ж суд, окремо повторно зазначає, що згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань саме ОСОБА_2 є керівником Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, а норми КАС України не вимагають додавання до апеляційної скарги документів, що підтверджують повноваження відповідного керівника у випадку самопредставництва юридичної особи

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного суду від 25 жовтня 2023 року у справі № 320/7566/23.

Щодо посилання ОСОБА_1 на те , що апелянт ГУ ПФУ в Харківській області, не подав до суду передбачений законом доказ сплати судового збору, а додана до апеляційної скарги платіжна інструкція не містить усіх обов`язкових реквізитів касового документа, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір», згідно з частинами першої, другої статті 9 якого судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Отже, судовий збір сплачується за місцем розгляду справи, надходження до спеціального фонду Державного бюджету України якого перевіряються судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг). Це означає, що суд зобов`язаний перевірити надходження судового збору до спеціального фонду у межах кожної конкретної адміністративної справи.

Звертаючись до суду з апеляційною скаргою, скаржник зобов`язаний сплатити судовий збір на загальних підставах та надати до суду документ, який підтверджує сплату судового збору саме у межах цієї справи.

Своєю чергою механізм реалізації перевірки зарахування коштів судового збору визначений частиною другою статті 9 Законом України «Про судовий збір».

Оскільки законодавством не встановлено певного порядку проставлення на розрахункових документах на переказ коштів відмітки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, то суди, виконуючи наведені вище вимоги закону, повинні перевіряти таке зарахування, використовуючи способи, передбачені процесуальним законодавством, зокрема, в разі необхідності отримувати таку інформацію з Державної казначейської служби України, що забезпечує казначейське обслуговування цього фонду.

Таким чином, обов`язок перевірки факту зарахування судового збору покладається на суд.

Аналогічні висновки сформовано Верховним Судом у постановах від 28.04.2022 у справі № 520/10006/21, від 26.07.2023 у справі № 640/3949/22.

Усталеною є практика Верховного Суду, що перевірка зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України здійснюється на підставі поданих заявником доказів на підтвердження сплати відповідної суми судового збору. Процесуальний закон не передбачає механізму, відповідно до якого суд міг би перевірити належність зарахування судового збору за відсутності платіжного документа про це або його реквізитів. Такий підхід неодноразово висловлювався Верховним Судом, зокрема, але не виключно, у постановах від 31 січня 2023 року (справа №300/2265/22), від 06 квітня 2023 року (справа №500/3376/22), від 13 квітня 2023 року (справа №640/18777/21), від 16 травня 2023 року (справа №640/15818/21).

До апеляційної скарги , яка подана до канцелярії суду , Головним управлінням ПФУ в Харківській області в якості додатку додано платіжну інструкцію № 1637 від 30.05.2024 про сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 у розмірі 1816,80 грн.

Отже, у розпорядженні судів були відомості, на підставі яких вони могли виконати вимоги частини другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» та перевірити зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно виписки Казначейства за 31.05.2024 судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 у розмірі 1816,80 грн. зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України.

Враховуючи наведене судом перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевірено зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, тому підстави для неприйняття платіжної інструкції № 1637 від 30.05.2024 в підтвердження сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 у розмірі 1816,80 грн у суду були відсутні.

Також, колегія суддів не приймає до уваги посилання ОСОБА_1 , що ГУ ПФУ в Харківській області, хоч і подала апеляційну скаргу в електронній формі, але, не виконала приписи п. 2) ч. 5 ст. 296 КАС України та не надала доказів надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи, оскільки апеляційна скарга Головним управлінням ПФУ України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 подана безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду в паперовому вигляді та в якості додатків до апеляційної скарги додано копії апеляційної скарги для учасників процесу. Враховуючи те , що ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет в підсистемі «Електронний суд», судом надіслано на електронний кабінет ОСОБА_1 ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від07.06.2024 про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24 та про призначення до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження в приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду, апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 по справі № 520/645/24, які отримані ОСОБА_1 , про що свідчать довідки про доставку електронного листа.

Враховуючи вищевикладене , підстави для закриття апеляційне провадження відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 305 КАС України у суду відсутні, тому колегія суддів вважає за необхідним відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст.296, 305,328 КАС України , суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про закриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного Управління Пенсійного Фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.05.2024 року по справі № 520/645/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Подобайло З.Г.
Судді(підпис) (підпис) Чалий І.С. Ральченко І.М.