Справа № 140/26846/23
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2024-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2024 рокуЛьвівСправа № 140/26846/23 пров. № А/857/8174/24

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,

суддя Глушко І.В.,

суддя Запотічний І.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року (головуючий суддя Денисюк Р.С., м.Луцьк) у справі №140/26846/23 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

07.09.2023 позивач звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Волинської митниці, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA205030/2023/000121/2 від 31.05.2023.

Позов обґрунтовує тим що позивач, відповідно до зовнішньоекономічного договору №280320223 від 28.03.2022, укладеного з компанією експортером «JUTA A.S.» придбавав шпагат сільськогосподарський в асортименті. З метою митного оформлення товару позивач через декларанта подав до Волинської митниці митну декларацію №23UA53U0 від 29.05.2023. Проте митним органом було відмовлено позивачу у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю та прийнято рішення про коригування митної вартості № UA205030/2023/000121/2 від 31.05.2023, оскільки подані документи містять розбіжності та неточності. Позивач з таким твердженням митного органу не погоджується та зазначає що декларантом, на підтвердження заявленої митної вартості і обраного методу її визначення, було подано усі необхідні документи. Ці документи не містять розбіжностей, що могли б вплинути на невірний розрахунок митної вартості, не містять ознак підробки та відображають усі відомості, що підтверджують ціну, яка була фактично сплачена за товар та в своїй сукупності дають можливість визначити митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості товару.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року адміністративним позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів № UA205030/2023/000121/2 від 31.05.2023.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального права зазначив, що під час перевірки документів, поданих для підтвердження заявленої митної вартості товарів встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом та містять розбіжності, а саме: 1) до митного оформлення не надано контракт № 280320223 від 28.03.2022; 2) у митній декларації країни експорту № 23CZ5800002IQU2QL0 від 25.05.2023 вказано документ Y022/CZAEOF160722, про що в митного органу відсутня інформація; 3) згідно платіжного доручення № 6 від 24.05.2023 комісійні витрати за рахунок платника, про що в митного органу відсутня інформація; 4) у інвойсі № від 25.05.2023 зазначено внутрішні витрати у розмірі 3500 CZK, про що в довідці про транспортні витрати відсутня інформація; 5) до митного оформлення не надано договір між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 . Апелянт зазначає, що саме під час опрацювання документів, які підтверджують митну вартість і встановлено вищевказані розбіжності, які є визначальними для сумніву митниці в достовірності заявлених декларантом відомостей про митну вартість та, як наслідок, реалізації права митного органу вимагати додаткові документи, які б спростували ці розбіжності. Оскільки, згідно з пунктом 1 частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, то декларанту на законних підставах запропоновано надати додаткові документи для спростування сумнівів митниці у достовірності заявлених декларантом відомостей про митну вартість. Проте, декларантом надано лист від 30.05.2023 № 30/05/2023 про відсутність додаткових документів. Оскільки декларантом не було надано всіх документів на запит митного органу, які б документально підтвердили або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У свою чергу, митну вартість товару визначено за резервним методом на підставі цінової інформації ЄАІС Держмитслужби (МД №UA100100/23/432565 від 20.05.2023) на рівні 3,58 євро/кг. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.

Судом встановлені наступні обставини.

28.03.2022 між компанією «JUTA A.S.» (Чешська Республіка, продавець) та ФОП ОСОБА_1 (покупець) укладено контракт № 280320223, відповідно до умов якого продавець поставив і передав у власність покупця чи третьої особи, вказаної покупцем, товар відповідно до специфікацій, які є невід`ємною частиною контракту, а покупець прийняв товар і оплатив його на умовах даного контракту. Асортимент, якість і загальна кількість товару, вказані у специфікаціях до контракту. Ціни на товар встановлюються в євро та розуміються на умовах FCA Olomouc (згідно правил Інкотермс 2010). Загальна сума контракту становить 300000,00 євро (п. 1.1, 2.1-2.3 контракту).

Розрахунки за поставлений товар здійснюються в євро. Розрахунки за товар можуть здійснюватися або у формі безготівкового банківського переказу грошових коштів по факту поставки товару, або у формі безготівкової передоплати. Форма розрахунку вказується у специфікаціях (п.5.1, 5.2 контракту).

Відповідно до Специфікації № 2 від 28.03.2022, яка є невід`ємною частиною договору, сторони домовились про поставку наступного товару ПП шпагат 500/2000 м білого кольору 15300 кг за ціною 2,02 євро/кг на суму 30906 євро; ПП шпагат 500/5 синього кольору вагою 1600 кг за ціною 2,06 євро/кг на суму 3296,00 євро; ПП шпагат 400/5 кг синього кольору вагою 4000 кг за ціною 2,06 євро/кг на суму 8240,00 євро, а всього на загальну суму 42442,00 євро. Умови оплати: передоплата 100 %.

ФОП ОСОБА_1 , на умовах контракту від 28.03.2022 № 280320223, придбала у чешської компанії «JUTA A.S.» товар: шпагат сільськогосподарський поліпропіленовий 500/2000 м білого кольору - 2040 тюків, вагою 15300 кг, ціна за од. 2,02 євро на суму 30906 євро; шпагат 500/5 кг синього кольору 160 тюків, вагою 1600 кг, ціна за од. 2,06 євро на суму 3296,00 євро; шпагат 400/5 кг синього кольору 400 тюків, вагою 4000 кг, ціна за од. 2,06 євро на суму 8240 євро, а всього на загальну суму 42442 євро відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 25.05.2023 №.

29.05.2023 позивач, для митного оформлення ввезеного на територію України товару - «шпагат сільськогосподарський виготовлений з поліпропіленової нитки, призначений для в`язання тюків сіна та соломи в прес-підбирачах арт. 100J (56074100) поліпропіленовий шпагат PP TWINE/500/2000 m - 2040 рулонів, товщина - тех. 2000 (500м./кг, довжина 2000 м, колір натуральний білий, міцність на розтягування 78 кг; арт. 300J поліпропіленовий шпагат PP TWINE 500/5кг. 160 рулонів, товщина - тех. 2000 (500м./кг), довжина 2500 м, колір - натуральний синій, міцність на розтягування - 80 кг, вага нетто 1600 кг.; арт. 300 J (56074100) поліпропіленовий шпагат PP TWINE 400/5 кг - 400 рулонів, товщина тех. - 2500 (400 м). довжина 2500 м, колір натуральний синій, міцність на розтягування 100 кг., вагою нетто - 4000 кг; торговельна марка JUTA, подав МД №23UA53U0, де в графі 42 МД вказано ціну товару у розмірі 42442 євро. В графі 45 зазначено митну вартість товару (з урахуванням витрат на транспортування товару в сумі 1718679,38 грн, яку визначено за 1 методом визначення митної вартості товару за ціною контракту з урахуванням умов поставки FCA CZ Olomouc.

До митної декларації додано: пакувальний лист від 25.05.2023; рахунок-проформу № від 23.05.2023; рахунок-фактуру №000300356 від 25.05.2023; автотранспортну накладну №169375 від 25.05.2023; платіжний документ, що підтверджує вартість товару №6 від 24.05.2023; документ, що підтверджує вартість перевезення №105 від 25.05.2023; специфікацію до контракту №2 від 23.05.2023; контракт №280320223 від 28.03.2022; договір про надання послуг митного брокера від 03-10/05 від 10.05.2023; договір (контракт про перевезення) №23/05-23 від 23.05.2023; експортну митну декларацію №23CZ58000021QU2QL0 від 25.05.2023.

Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митницею в електронному повідомленні, з посиланням на розбіжності у поданих документах, декларанту було запропоновано подати такі документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару - за бажанням декларанта.

На електронне повідомлення митниці декларант позивача надав повідомлення про надання додаткових пояснень та документів від 30.05.2023 № 30/05-01, до якого долучив контракт № 280320223 від 28.03.2022, заявку на перевезення між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а також повідомив про подання вичерпного переліку документів на підтвердження заявленої митної вартості ввезених товарів та просив прийняти рішення без врахування термінів, передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів від 31.05.2023 № UA 205030/2023/000121/2, а також сформувала картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205030/2023/000314.

У графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів зазначено що документи, які подані для підтвердження митної вартості товару містять розбіжності. Такими розбіжностями відповідач визначив: 1) до митного оформлення не надано контракт № 280320223 від 28.03.2022; 2) у митній декларації країни експорту № 23CZ5800002IQU2QL0 від 25.05.2023 вказано документ Y022/CZAEOF160722, про що в митного органу відсутня інформація; 3) згідно платіжного доручення № 6 від 24.05.2023 комісійні витрати за рахунок платника, про що в митного органу відсутня інформація; 4) у інвойсі № від 25.05.2023 зазначено внутрішні витрати у розмірі 3500 CZK, про що в довідці про транспортні витрати відсутня інформація; 5) до митного оформлення не надано договір між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 .

Згідно вимог ст.53-54 МКУ декларанту було запропоновано надати в 10-денний термін наступні додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини та інші документи, що підтверджують митну вартість імпортованого товару - за бажанням декларанта.

Декларантом надано лист від 30.05.2023 № 30/05/2023 про відсутність додаткових документів. Також, встановлено, що платіжне доручення в іноземні валюті № 6 від 24.05.2023 не містить підпису та печатки уповноваженої особи банку.

Зважаючи на неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 МК України, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (методу 2а та методу 2б - з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари; методу 2в та методу 2г - з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта), митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України, рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні товари за ЄАІС, а саме на рівні 3,58 євро/кг за МД №UA100100/2023/432565 від 20.05.2023.

Також, в оскаржуваному рішенні зазначено, що митницею відповідно до положень статей 55, 57 МК України з декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

Товар було випущено у вільний обіг за МД №23UA92U6 від 31.05.2023 шляхом надання гарантій відповідно до розділу X МК України.

Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернулася в суд першої інстанції з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.

Згідно з вимогами частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частин першої, другої статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини першої статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частин першої, другої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Відповідно до частини п`ятої статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Аналізуючи наведені норми, колегія суддів зазначає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Колегія суддів зазначає, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару товару: Шпагат сільськогосподарський виготовлений із поліпропіленової нитки за основним методом (за ціною договору (контракту)).

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Апеляційний суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi. Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Колегія суддів зазначає, що умовами контракту від 28.03.2023 №280320223 визначено, що асортимент, якість та загальна кількість товару, що підлягає поставці, вказано у Специфікації.

Відповідно до специфікації №2 від 23.05.2023 загальна вартість ввезеного товару становить 42442,00 євро, що відповідає вартості товару, зазначеної у проформі інвойсі від 23.05.2023, у інвойсі від 25.05.2023 № та безпосередньо у МД №23UA53U0 від 29.05.2023.

Згідно із пунктом 5.2 вказаного контракту розрахунки за товар можуть здійснюватись у формі безготівкового розрахунку по факту поставки товару, у формі безготівкового розрахунку на умовах передоплати. Форму розрахунку за товар безпосередньо вказано у специфікації (пункт 5.2. контракту).

У специфікації №2 від 23.05.2023 умовами поставки визначено FCA Olomouc. Вартість товару включає в себе вартість завантаження, маркування та вартість всіх митних формальностей. Умови оплати 100% передоплата.

Тобто форма оплати визначена за домовленістю, як передбачено пунктом 5.2 контракту, та підтверджена платіжною інструкцією в іноземній валюті про оплату на адресу іноземного контрагента фірми JUTA a.s. згідно зазначеного вище контракту коштів в сумі 42442 євро.

З приводу посилання апелянта на те, що до митного оформлення не подано контракт від 28.03.2022 №280320223, то такі не відповідають дійсності, оскільки як встановлено матеріалами справи, у графі 44 "Додаткова інформація/подані документи" МД №23UA53U0 від 29.05.2023 при здійсненні декларування митної вартості товару декларантом зазначено такий документ №280320223 від 28.03.2022, що за номером та датою відповідає зовнішньоекономічному контракту, укладеному між ФОП ОСОБА_1 та компанією «JUTA A.S.». Більше того, такий контракт було надано декларантом позивача повторно на вимогу митного органу разом з поясненнями від 30.05.2023 № 30/05-01.

Також, в оскаржуваному рішенні митний орган вказує, що у митній декларації країни експорту № 23CZ5800002IQU2QL0 від 25.05.2023 вказано документ Y022/CZAEOF160722, про що в митного органу відсутня інформація.

З приводу таких доводів митного органу, колегія суддів зауважує, що митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак, у цій справі митний орган не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.

Крім того, апеляційний суд зазначає, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації.

Безпідставними є і доводи апелянта про те, що платіжне доручення в іноземній валюті № 6 від 24.05.2023 не містить підпису та печатки уповноваженої особи банку, оскільки позивачем здійснено електронний платіж з використанням електронного підпису відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги та такий платіж проведений банком, що свідчить про проведення оплати. Відносини, пов`язані з наданням електронних довірчих послуг та електронною ідентифікацією, регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, законами України «Про інформацію», «Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах», «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про захист персональних даних», цим Законом, а також іншими нормативно-правовими актами.

Кваліфікований електронний підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. КЕП накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа. (Закон України Про електронні довірчі послуги).

Стосовно посилання апелянта на те, що в інвойсі № від 25.05.2023 зазначена вартість доставки до кордону в сумі 3 500 крон, про що в довідці про транспортні витрати відсутня інформація та не надано договір, укладений між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 , колегія суддів зазначає наступне.

При ввезенні товару на митну територію застосовувались умови поставки Інкотермс- FCA (Free Carrier Франко перевізник), які означають, що відповідальність знімається з вантажовідправника у той момент, коли він передає товар перевізнику, найнятому покупцем. Подальші ризики за транспортування вантажу покупець несе самостійно. При цьому, всі експортні формальності і мита повинен здійснити і оплатити продавець, а витрати на доставку та митне оформлення для імпорту залишається на покупцеві. Якщо постачання здійснюється у приміщенні продавця, то продавець несе відповідальність за завантаження. Якщо ж постачання здійснюється в інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе.

Документи, що підтверджують взаємовідносини ФОП ОСОБА_1 та перевізника надавались при митному оформленні. Так, на підтвердження вартості витрат на транспортування товару за МД №23UA53U0 від 29.05.2023 митному органу було надано: договір № 23/05-23 про міжнародне перевезення вантажів автомобільним транспортом від 23.05.2023, укладений між ФОП ОСОБА_2 (замовник) та ТзОВ «Юнас-Транс» (перевізник), заявку-договір № 24/05/2023-4 від 24.05.2023, укладену між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 , довідку про транспортні витрати №105 від 25.05.2023, відповідно до яких витрати по доставці вантажу за маршрутом: Оломоуц (Чеська Республіка) м/п Рава-Руська (Україна) становлять 50000,00 грн. Вартість витрат на перевезення товару, включена до митної вартості товару та складає 50000,00 грн.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджується, що з метою спростування відповідних сумнівів митного органу, позивач разом повідомленням про надання додаткових пояснень та документів від 30.05.2023 № 30/05-01 надав відповідачу заявку-договір на перевезення, укладену між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 на перевезення вантажу по маршруту Оломоуц (Чехія) м. Нововолинськ (Україна).

З урахуванням зазначеного, колегія суддів зазначає, що митний орган мав можливість пересвідчитись у реальності взаємовідносин між ФОП ОСОБА_2 та ФОП ОСОБА_1 . На думку апеляціного суду, зазначена розбіжність не вважається порушенням договірних зобов`язань чи митного законодавства і не може бути підставою для не визнання митної вартості товару та її коригування. Натомість апелянтом не надано доказів на підтвердження існування сумнівів чи невідповідностей у документах, які підтверджують вартість перевезення.

Таким чином, аналізуючи наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, колегія суддів вказує, що позивачем подано для митного оформлення імпортованого товару документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що піддавалися обчисленню, підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товару за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 МК України.

Апеляційний суд наголошує, що в процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. А тому необґрунтованою є вимога митниці про надання висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, оскільки відповідач не вказав, яким чином висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, надасть можливість підтвердити чи спростувати відомості офіційно виданих продавцем товару документів щодо ціни товару, недійсність чи ознаки підробки щодо яких не виявлено. За таких обставин відсутність висновків про якісні та вартісні характеристики товару не повинна братися митницею до уваги при контролі за митною вартістю та не може бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Підтверджуючими документами про вартість товару в даному випадку є зовнішньоекономічний контракт, рахунок-фактура (інвойс) та банківський платіжний документ.

З урахуванням вищенаведеного, відсутні підстави ставити під сумнів митну вартість товару, визначену декларантом, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару, ознаки підробки та вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.

Щодо митної декларації МД №UA100100/2023/432565 від 20.05.2023 рівень митної вартості 3,58 євро/кг, яка була використана відповідачем для визначення митної вартості при прийнятті спірного рішення, то колегія суддів зазначає, що можливість поставки товару іншим покупцям за більшою ціною відповідає принципам свободи зовнішньоекономічних зв`язків та не суперечить нормам національного та міжнародного законодавства. При прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем використано виключно інформацію з бази даних митного органу, тобто при винесенні спірного рішення відповідач керувався не документами, поданими декларантом до митного оформлення, а опирався вже на наявну в митного органу цінову інформацію.

Однак, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.

Крім цього, колегія суддів зазначає, що будь-яка інформація, отримана від юридичних осіб носить виключно інформативний характер та не є безумовною рекомендацією митному органу визначати митну вартість інших аналогічних/подібних товарів саме за такою вартістю. Кожна зовнішньоекономічна угода містить свої умови, які погоджуються сторонами. Принцип свободи договорів чітко передбачає, що сторони можуть самостійно визначити вартість товару.

Таким чином, колегія суддів вважає апелянт належними та допустимими доказами не довів факт порушення позивачем вимог митного законодавства при визначенні митної вартості товару, а відтак, як вірно зазначив суд першої інстанції, оскаржуване рішення від 31.05.2023 №UA205030/2023/000121/2 про коригування митної вартості товарів є протиправним.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.

В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 06 березня 2024 року у справі № 140/26846/23 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді І. В. Глушко
І. І. Запотічний