Справа № 480/13524/23
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2024-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
В С Т А Н О В И В:
Приватне підприємство "Лісекспорт плюс", звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Сумській області, Державної податкової служби України, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Сумській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 17.11.2023 №9963629/44647232 про відмову ПП "Лісекспорт плюс" у реєстрації податкової накладної від 16.10.2023 №75 ;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну ПП "Лісекспорт плюс" від 16.10.2023 №75 датою її складання.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що у серпні 2023 року ПП "Лісекспорт плюс" придбало у ФОП ОСОБА_1 пиломатеріал сосновий обрізний у кількості 231,88 метрів куб. Частину придбаного пиломатеріалу (115,94 куб. м) було реалізовано ПП «ЗАВОД САТЕЛ», що підтверджується договором купівлі - продажу. На підставі господарської операції з поставки на користь ПП «ЗАВОД САТЕЛ» пиломатеріалів позивачем було складено та подано на реєстрацію податкову накладну №75 від 16.10.2023. Проте реєстрація податкової накладної була зупинена, позивачу запропоновано надати пояснення та додаткові документи. Втім надані підприємством пояснення та документи податковий орган визнав недостатніми та відмовив ПП "Лісекспорт плюс" у реєстрації податкової накладної №75 від 16.10.2023. На думку позивача, зупинення реєстрації податкової накладної та відмова у її реєстрації є протиправними, оскільки підприємством були надані всі необхідні документи для реєстрації спірної податкової накладної.
Ухвалою суду від 29.12.2023 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Головне Управління ДПС у Сумській області та Державна податкова служба України подали до суду відзиви на позов, у яких зазначають, що за результатами автоматизованого моніторингу відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація спірної податкової накладної була зупинена, оскільки обсяг постачання товару/послуг 4407 перевищує величину залишку, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.
Позивачеві запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
Платник податків направив пояснення та пакет документів, за результатами розгляду яких позивачу відмовлено в реєстрації спірної податкової накладної, оскільки позивачем були надані копії документів, які складені з порушенням законодавства, зокрема договір на придбання пиломатеріалів підписаний не директором, а іншою особою без надання довіреності.
Суд, дослідивши надані сторонами докази, встановив такі обставини.
Видами економічної діяльності підприємства є 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво; 01.50 Змішане сільське господарство; 02.10 Лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві; 16.29 Виробництво інших виробів з деревини; 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням та ін.
Згідно із штатним розписом на підприємстві працює 7 штатних працівників.
У серпні 2023 року ПП "Лісекспорт плюс" на підставі договору купівлі - продажу №31/08 від 31.08.2023 року придбало у ФОП ОСОБА_1 пиломатеріал сосновий обрізний у кількості 231,88 метрів куб.
Частину придбаного пиломатеріалу (115,94 метрів куб.) ПП "Лісекспорт плюс" реалізувало Приватному підприємству "Завод САТЕЛ" на підставі договору купівлі - продажу №01/09 від 01.09.2023.
У зв`язку з проведенням вказаної господарської операції позивачем було складено та подано на реєстрацію податкову накладну №75 від 16.10.2023.
Відповідно до Квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами автоматизованого моніторингу відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація спірної податкової накладної була зупинена, оскільки обсяг постачання товару/послуг 4407 перевищує величину залишку, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.
З метою розблокування податкових накладних, позивачем було направлено на адресу контролюючого органу пояснення та копії наступних документів: витяг з державного реєстру, договір оренди нежитлового приміщення № 01/02 від 01.02.2022, акт приймання-передачі нежитлового приміщення від 01.08.2022, картка рахунку 281, штатний розпис від 01.09.2023, договір купівлі-продажу з ПП «Завод САТЕЛ» №01/09 від 01.09.2023, видаткова накладна № 62 від 16.10.2023, ТТН № Р62/1 від 16.10.2023, ТТН №Р62/2 від 16.10.2023, ТТН №Р62/3 від 16.10.2023, картка рахунку 361, платіжна інструкція №7434 від 17.10.2023, платіжна інструкція № 7375 від 05.10.2023, договір купівлі-продажу з ФОП ОСОБА_1 №31/08 від 31.08.2023, видаткова накладна №200 від 02.10.2023, ТТН №Р200/1 від 02.10.2023, ТТН №Р200/2, ТТН №Р200/3, видаткова накладна №208 від 05.10.2023, ТТН № Р208/1 від 05.10.2023, ТТН № Р208/2 від 05.10.2023, ТТН № Р208/3 від 05.10.2023, картка рахунку 631, а також пояснення.
За результатами розгляду пояснень та копій документів Комісією Головного управління ДПС у Сумській області прийнято рішення №9963629/44647232 від 17.11.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної № 75 від 16.10.2023, у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства, а саме:
Договір на придбання пиломатеріалу соснового між ФОП ОСОБА_1 та ПП "Лісекспорт плюс" від 31.08.2023 підписаний іншою особою, але не зазначено (не надано копію) дату та номер довіреності, виданої директором підприємства як представнику вчиняти правочин від імені особи яку він представляє, чим порушено вимоги cт. 228 Цивільного кодексу України щодо дійсності самого правочину, що в свою чергу не підтверджує здійснення господарської операції з реалізації пиломатеріалу соснового по договору від 01.09.2023. Невикористання при здійсненні господарської операції з придбання/реалізації пиломатеріалу соснового сідельного тягача марки MERCEDES-BENZ, пневматичної комбінованої сівалки Cirrus 6003-2, автомобіля TOYOTA LAND CRUISER, придбаних мінеральних добрив, ЗЗР, як виробничих засобів (активів). Відсутність пневматичної комбінованої сівалки Cirrus 6003-2 та автомобіля TOYOTA LAND CRUISER у переліку об`єктів оподаткування згідно повідомлення за ф. 20-ОПП.
Вважаючи таке рішення протиправним, ПП "Лісекспорт плюс" звернулося до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Зазначена конституційна норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України (далі по тексту ПК України). Зокрема, цим Кодексом визначається вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платники податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Згідно з підпунктами "а", "б" пункту 185.1 статті 185 ПК України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів та послуг місце постачання яких розташоване на митній території України.
Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг, відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України, вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів) (п. 188.1 ст. 188 ПК України).
Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п. 201.1 цієї статті та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п. 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Відповідно до вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року № 1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).
Пункт 7 вказаного Порядку передбачає, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Відповідно до п. 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
За змістом вказаної норми, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, податковий орган зобов`язаний вказати, зокрема, критерій ризиковості, на підставі якого зупинено реєстрацію.
Такі критерії визначаються додатком 3 до Порядку № 1165, пункт 1 якого відносить до ознак ризиковості здійснення операцій таке: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Відтак, аналіз пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, врегульовано Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим наказом Міністерства фінансів України № 520 від 12.12.2019 (далі Порядок № 520).
Пунктом 2 Порядку № 520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.
Відповідно до п. 3, 4 Порядку № 520, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
Письмові пояснення та копії документів, зазначені у п. 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування (п.6 Порядку).
Згідно з пунктами 9, 10 та 11 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до п. 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Аналіз приписів вказаних норм, дає підстави дійти висновку, що окрім критеріїв ризиковості, у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, податковий орган зобов`язаний вказувати чого саме мають стосуватися пояснення платника податків та запропонувати надати будь-які документи з переліку, який зазначений у п. 5 Порядку № 520.
Суд звертає увагу позивача на те, що п. 5 Порядку № 520 має наступну редакцію: «Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: …».
Тобто, правова конструкція вказаного пункту не передбачає обов`язку податкового органу вказувати конкретний перелік документів, які платник податку зобов`язаний подати відповідачу, вона передбачає лише запропонувати надати будь-які документи з переліку, який зазначений у п.5 Порядку №520.
Отже, твердження позивача про те, що у квитанції про зупинення реєстрації податковим органом повинен вказуватися конкретний перелік документів, які платник податку зобов`язаний подати, є хибним, оскільки відповідно до вказаного пункту, податковий орган повинен зазначати не конкретний перелік документів, а пропонує надати будь-які документи, але за вичерпним переліком.
Даний висновок суду повністю узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, зазначеної у постанові від 03.06.2021 у справі № 822/2095/18.
Разом з тим, у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, податковий орган зобов`язаний вказувати чого саме мають стосуватися пояснення платника податків та запропонувати надати будь-які документи з переліку, який зазначений у п.5 Порядку №520.
Проте, з квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних вбачається, що податковим органом не вказано чого саме мають стосуватися пояснення платника податків та не вказано які документи з переліку, зазначеного у п.5 Порядку № 520 має право подати позивач.
Пропозиція "надати пояснення та копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної" є занадто узагальнюючою, що ставить платника податку у стан правової невизначеності.
Отже зупинення реєстрації податкових накладних позивача не відповідає вимогам чинного законодавства.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач, з метою розблокування зупиненої податкової накладної, подав на розгляд Комісії Головного управління ДПС у Сумській області письмові пояснення та копії документів, перелік яких вище наведений судом.
Варто зауважити, що Наказом Міністерства фінансів № 19 від 12.01.2023 були внесені зміни до пункту 9 Порядку №520, у зв`язку з чим він має наступну редакцію:
"Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:
- або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;
- або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;
- або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.
Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».
За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку".
Проте, Комісія ГУ ДПС у Сумській області за результатами розгляду пояснень та наданих документів не запропонувала позивачу надати додаткові документи з їх конкретним переліком, зокрема копії довіреності на підписання договору та ін., що передбачено п. 9 Порядку №520, а відразу прийняла оскаржуване рішення про відмову в реєстрації ПН № 75.
Суд не погоджується з такою позицією відповідача з огляду на таке.
Стаття 228 Цивільного кодексу України визначає правові наслідки вчинення правочину, який порушує публічний порядок, вчинений з метою, що суперечить інтересам держави і суспільства.
Відповідно до частини першої вказаної статті, правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним.
Втім, Комісія ГУ ДПС у Сумській області не зазначає яким чином Договір на придбання «пиломатеріал сосновий обрізний» між ФОП ОСОБА_1 та ПП «ЛІСЕКСПОРТ ПЛЮС» від 31.08.2023, який підписаний іншою особою, але не зазначено (не надано копію) дату та номер довіреності, виданої директором, був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним.
Також відповідач не вказує яким чином вказаний договір потягнув за собою нікчемність іншого договору купівлі-продажу між ПП «ЛІСЕКСПОРТ ПЛЮС» та ПП «Завод САТЕЛ» №01/09 від 01.09.2023.
При цьому, поза увагою відповідача залишився пакет первинних документів, наданий позивачем на підтвердження інформації вказаній у спірній податковій накладній № 75.
Разом з тим, з матеріалів справи встановлено, що первинні документи, оформлені позивачем в межах господарських відносин з контрагентами, копії яких надані разом з поясненнями для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних, складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, які засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.
Тому суд вважає, що надані позивачем документи та письмові пояснення, після зупинення реєстрації спірних податкових накладних, свідчать про те, що контролюючий орган мав можливість достеменно встановити зміст господарської операції, її фактичне здійснення та настання правових наслідків, обумовлених нею.
Вимоги податкового органу про надання додаткових документів, фактично зводяться до тверджень щодо нереальності господарської операції позивача з його контрагентом.
Проте, слід зазначити, що у постанові від 07.12.2022 по справі №500/2237/20 Верховний Суд зазначив, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.
Суд зазначає, що предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкових накладних, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.
Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідач мав правові підстави для прийняття рішення про реєстрацію поданих позивачем податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З огляду на викладене, рішення комісії Головного управління ДПС у Сумській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2023 №9963629/44647232 про відмову ПП "Лісекспорт плюс" у реєстрації податкової накладної від 16.10.2023 №75 є необґрунтованим та протиправним, оскільки платником податків надано достатньо документів, які засвідчують факт здійснення господарської операції за вказаною податковою накладною.
Щодо позовних вимог про зобов`язання відповідача зареєструвати податкову накладну від 16.10.2023 №75 датою її складення суд зазначає, що така вимога є помилковою, оскільки суд має право зобов`язати ДПС України зареєструвати податкову накладну датою подання на реєстрацію, а не датою її складення.
Таким чином, позовні вимоги ПП "Лісекспорт плюс" підлягають частковому задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України).
Частинами першою, другою статті 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. При цьому даною статтею передбачено цілі розподілу, визначення розміру та розмір судових витрат.
Так, згідно з частиною третьою статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Водночас частинами четвертою, п`ятою статті 134 КАС України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Разом з тим, відповідно до частин шостої та сьомої статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Згідно з частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Отже склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.
Варто зауважити, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.
Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц, а також у постанові Верховного Суду від 21.01.2021 року по справі № 280/2635/20.
З матеріалів справи вбачається, що з метою отримання правничої допомоги між Приватним підприємством "Лісекспорт плюс" та адвокатом Петрищевим О.О. був укладений договір про надання правової допомоги від 11.12.2023.
Представником Головного управління ДПС у Сумській області подано клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги.
Вирішуючи питання про визначення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, суд виходить з оцінки складності справи та обсягу наданих адвокатом послуг позивачу, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг).
Суд зазначає, що позовна заява підписана адвокатом Петрищевим О.О., як представником позивача. Також адвокатом Петрищевим О.О подано відповідь на відзив. Зазначене свідчить про проведену адвокатом роботу.
Отже адвокатом не докладено надмірних та значних професійних зусиль та навичок для складання позовної заяви та відповіді на відзив.
Враховуючи, що дана справа є справою незначної складності, розгляд відбувався в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, суд, виходячи з критеріїв пропорційності, співмірності та реальності, вважає, що витрати на правничу допомогу підлягають стягненню з відповідача частково, у розмірі 3000 грн.
У зв`язку із задоволенням позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, відповідно до ст. 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Сумській області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 грн, сплачених за платіжною інструкцією від 20.12.2023.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Сумській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 17.11.2023 №9963629/44647232 про відмову Приватному підприємству "Лісекспорт плюс" у реєстрації податкової накладної від 16.10.2023 №75.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкову накладну Приватного підприємства "Лісекспорт плюс" від 16.10.2023 №75 датою її подання на реєстрацію.
У задоволенні інших вимог - відмовити.
Стягнути на користь Приватного підприємства "Лісекспорт плюс" витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 грн та витрати на правничу допомогу в розмірі 3000 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Сумській області.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.О. Бондар